212 IRODALOM. 
Két telérhasadékban, melyeket maga a szerző feltárt, képlékeny, ólomtar- 
talmu agyagot talált. A hasadékok a csillámpala határán vannak, mely szintén 
erősen mállott és hasadékokkal áthatott; ez utóbbiak agyaggal vannak kitöltve, 
melyben szerző zinket, arzént, kevés ónt, chromot és kobaltot talált. 
Végül említi JüvnGgGrmsG, hogy e vidéken az esővíz alkotta nyomokban, 
patakokban az erős záporok nem ritkán mosnak ki galenit-darabokat, melyek 
0:"5 egész 1, söt 1725 "/o ezüstöt 15 tartalmaznak és rendesen minden telérkőzettől 
mentek. 
E tudósítás főképen azért fontos, mert egy ritka fémnek, a kobaltnak új 
termőhelyét ismertük meg benne, de leginkább azért, mert valószínűvé válik, 
hogy az ón, melyet hazánkban eddigelé a természetben még nem találtak, ezen a 
helyen talán valamely érez alakjában fel lesz található. 
FRANZENAU ÁGOSTON. 
(15.) ZaAPaLowrcz HuGcó : Fine geologische Skizze des östlíchen Theiles der 
Pokutisch- Marmaroscher Grenzkarpathen. Mit einer geol. Uebersichts- 
karte und einer Profiltafel. (Jahrbuch der k. k. geol. Reichsanstalt. 
XXXVI. 1886. 2. und 3. Heft. p. 361—504.) 
E szokatlanul bő, 233 lapra terjedő dolgozat főképen hazánk egy nehezen 
hozzáférhető vidékének kimerítő geologiai ismertetésével foglalkozik ; oly vidék- 
nek, a melynek geologiai viszonyaira vonatkozólag ez ideig csak kevés megbizható 
adat állott rendelkezésünkre. E tekintetben dr. ZaParowicz munkájával valóban 
nagy szolgálatot tett a hazánkra vonatkozó geologiai tudománynak. Felette sajná- 
latos azonban, hogy a szerző nem fordított nagyobb figyelmet az egyes geologiai 
képződmények rendszeres tárgyalására és azok átnézetes jellemzésére. Az egyes 
képződményeket nagyjában geologiai sorrendben tárgyalja ugyan, de a korlátolt 
helyi érdekű és bőszavú napló jegyzeteinek útvesztőjében csak fárasztó és hosszas 
munka után igazodhatunk el. Ez a tervszerütlen össze-vissza való tárgyalás a 
legnagyobb hibája a különben igen becses adatokat tartalmazó munkának. Ha a 
szerző munkájában fantaziáját kevésbé működteti és nagyobb súlyt fektet a 
kétségtelen adatokra, kivált a kárpáti homokkő-csoportbeli rétegeknek chrono- 
logiai beosztásánál, valamint, ha a geologiai anyagot átnézetes terv szerint rend- 
szeresen ismerteti, munkája hézagpótló lett volna; de jelen alakjában, midőn 
az adatokat belőle csak nagy fáradsággal lehet kiböngészni és midőn sok állításá- 
hoz még több oldalról kétség fér, csak hasznavehető alapul szolgálhat az ezutáni 
behatóbb kutatásokhoz. Különben igen becsesek a mellékelt geologiai térkép és 
profilok. 
A szerző saját észleletein kivül tekintettel volt az ismertetett területre 
vonatkozó irodalomra. 18. 
A szóban forgó terület túlnyomólag a Marmarosi Kárpátoknak azon magas 
tömkeleges hegységét foglalja magában, a mely a Tisza és Visó folyók közt terül 
és a melyben Marmaros, Galiczia és Bukovina határai szögellenek össze. A szerző 
vizsgálatait úgy Bukovina mint Galiczia irányában, a határon túl csak csekély 
távolságra terjesztette ki és igy kutatásainak tere tulajdonképen Magyarországhoz 
tartozó vidék volt. Az átkutatott terület körülbelül 2850 négyszög-kilométer. 
