IRODALOM. 213 
E területet dr. Zaparowrcz előbb az egyes növényfajok földrajzi elterjedését 
tanulmányozva, mint botanikus járta be; de miután azt tapasztalta, hogy a 
Hauer-féle geologiai térképen a különböző geologiai képződmények kijelölése igen 
hiányos, botanikai munkájához új geologiai térkép készítésére szánta el magát. 
E végből 1883. és 1884. években a hegységet ismételten bejárta; és miután több 
helyen kövülettartalmú rétegekre is akadott, miáltal az egyes képződmények 
geologiai korát az eddiginél pontosabban megállapíthatta, czélszerűnek találta 
tapasztalatait és megfigyeléseit növénytani munkájának megjelenése előtt is 
nyilvánosságra bocsátani. , 
Az átkutatott terület geologiai alkotásában a következő systemák képződ- 
ményei szerepelnek : Archei, dyas, trias, jura, kréta és tertiár. Eltekintve a diluvium 
és alluviumbeli lerakodásoktól, a geologiai térképen a következő képződmények 
vannak feltüntetve : 
1. Felső oligocen homokkővek (Magura homokkövek). 
. Alsó oligocen rétegek (Smilno-, menilitpalák). 
. Felső eocen homokkóvek és strzolkaszerű homokkövek. 
. Alsó eocen mésekőképződmények és márgák. 
. Felső kréta, felső plaáner : homokkövek, konglomerátok, exogyra-homokkőó. 
;. Alsó kréta: a) Alsó plüner: hieroglyph-rétegek, inoceramus-márgák. 
b) Neocom : mélyebb hieroglyph-rétegek, strzolkahomokkövek, konglomerátok. 
7. Jura : Strambergi és czorsztyni mészkő. 
8. Trias : Mészkövek. 
9. Dyas : Verrucano. 
10. Kristályos palák felső csoportja : Ouarcz, csillám p., szemcsés gneissok, 
amphibolitok ( Dyas). 
11. Kristályos mészkövek felső öve. Tulnyomólag kristályos mészkövek és 
guarczitok ( Dyas). 
12. Kristályos palák közép csoportja: a) Túlnyomólag palák, phyllitek, 
guarcz- csillám-palák. b) Túlnyomólag gneissok: csillám- és amphibolgneissok, 
epidotkőzetek, kovapalák. í 
13. Kristályos mészkövek alsó öve. 
14. Kristályos palák alsó csoportja, kevés csillámú guarczpalák. 
15. Andezitek. 
16. Melaphyrok. 
17. Diabasporphyritek. 
18. Diabas és tufája. 
19 
95 GT Ex WWW 
A szerző az általa átkutatott területhez (nem tekintve tehát a geologiailag 
térképelt terület vázát) mintegy függelékül a Rodnai havasok egy részét is oda- 
csatolja ; melyeket a Bukovinából kiinduló kristályos palák hatalmas vonulata 
alkot ; mely DKK-ÉNYNY-i irányban Bukovinától a Tiszáig nyúlik és a melyből 
Visó irányában egy hatalmas ág DNyD-i irányban indul ki. E kristályos tömeg 
mindkét oldalán a különböző korú üledékek övszerűen terülnek; melyek közt 
hasonlíthatlanul túlnyomók a kárpáti homokkövek csoportjába tartozó rétegek. 
Érdekes a különböző korú üledékek eloszlása a vonulat két oldalán. A Visó-völgy 
