214 IRODALOM. 
felőli oldalon kizárólag csak a kréta és a tertiür üledékek terülnek ; mig a Galiczia 
felőli oldalon, szétdarabolva ugyan, de övszerűen sorakozva, a dyas verrucano, 
trias és jurabeli mészkövek, idősebb eruptivkőzetek : melaphyrok, diabasporphyritek 
és diabasok, épen a kristályos tömeg széle mentében csoportosulnak ; ezeken túl 
alsó és felső kréta, valamint az oligocen üledékek széles övekben terülnek. 
A. kárpáti homokkövek alsó-krétabeli üledékei a Galiczia felőli oldalon, 
széles és hosszú, összefüggő vonulatot alkotnak; mig a Visó-völgy felőli oldalon 
csak szétszaggatott darabokban fordulnak elő s igy jelentékeny területet csak 
Trebula és Bisztra közt, valamint Borsa felett a Priszlop hágónál borítanak. Az 
oligocen üledékek a vonulat mindkét oldalán, széles és összefüggő övek alakjában, 
a térképelt terület szélein vonulnak; amott a galicziai lapálylyal érintkeznek és 
Marmarosban Borsától a Tiszáig, szakadatlanul a Visó-völgy domboldalait alkotják. 
Jellemző, miszerint az eocenbeli üledékek kizárólag csak a kristályos pala- 
vonulatnak a Visó-völgy felőli szélén fordulnak elő, mig a Galiczia felőli oldalon 
teljesen hiányoznak. Ezen üledékek közül, kövülettartalmuknál fogva, csak az 
alsó eocenbelinek tartott, nuammulit- és brachyopoda-mészkő rétegei fontosabbak. 
Ezek szalagalakú keskeny vonulatokban, többnyire felső eocenbeli homokkövek és 
strzolkaszerű rétegek társaságában szakadatlanul a kristályos palák szélét követik : 
a kristályos tömeg keleti végénél, Borsabányától keletre azonban, számtalan apró 
rögre szétdarabolva, részint a krétarétegeken, részint közvetlenül a kristályos 
palákon nyugosznak. 
A kristályos tömeg keleti végénél, Bukovina határától nem messze, közvet- 
lenül a kristályos palákon keresztül, fiatal eruptiv-kőzetek hatalmas tömege tolult 
ki, az ú. n. Trojágai eruptiv-hegység. Ezen ÉK-DNy-i irányú, szerző szerint propylit 
eruptiv hegységtől DK-re, a kristályos tömegen kivül, Borsabánya közelebbi és 
távolabbi vidékén, a fiatal eruptiv kőzetek, szerző szerint amphibol-andesitek számos 
kúpja emelkedik ki az eocen és oligocen üledékek alól. Borsabányától nyugatra, 
is több ily áttörés létezik, melyek közt a legnagyobb a Magura hegy trachitos 
tömege. 
Áttérek most a, geologiai képződmények azon tagjainak főbb vonalakban való 
megismertetésére, a melyek palxontologiai vagy stratigrafiai tekintetben figyel- 
met érdemelnek. j 
Dr. ZaApanowrcz az ismertetett területen a kristályos palakőzeteknek két vo- 
nulatát különbözteti meg, u. m.: a délit, a Rodnai havasokat és az északit, a 
melyről már volt szó. A Rodnai havasokból a szerző aránylag csak kis területet 
Pietroszt és környékét kutatta át s a kristályos palahegység stratigrafiai viszo- 
nyaira vonatkozó tanulmányait itten, Paur C. M. (Geologie der Bukowina) mun- 
kájában kifejtett alapon kezdve meg, elméletileg szép eredményekhez jutott. Sajnos 
azonban, hogy e kiválóan érdekes képződmény echronologiai tagosításában nagyon 
ingatag alapból indúl ki a szerző ; valamint, hogy több oly dolgot vél fölismerni a. 
Rodnai havasokban is, a melyek ott tényleg nem fordulnak elő, nevezetesen guar- 
zitpalákat, kovás mészköveket stb. A Rodnai havasokban a szerző megkülön- 
bözteti : 
1. A kristályos palák alsó csoportját (Azoi systema). 
2. A a a középső csoportját (Azoi systema). 
d: A ( a felső csoportját ( Polüozoi systema). 
