IRODALOM. 917 
átalakult csillám és ennek pseudomorphai, valamint nagy apatit-kristályok és 
gyéren apró guarzszemcsék láthatók. (E kőzetek tehát dacitok.) 
A borsabányai és környékbeli eruptiv kőzetek amphibol-andesitek, korra 
nézve állítólag fiatalabbak a trojágai dacitnál. Néha golyós elválásuak. A földpát 
ésgaz amphibol bennök porphyrosan vannak kiválva. Dr. PRimics GyöRGY. 
(16.) Dr. Pgrmics GyögGgy: A rodnai havasok geologiai viszonyai különös 
tekintettel a kristályos palákra. (Math. és természett. Közlemények. 
Kiadja a Magy. Tud. Akadémia XXI. kötet II. sz. 1783 old. 2 táblával. 
Budapest 1885,) 
Dr. PgRrmics 1884 év nyarán a helyszinén tanulmányozta a rodnai havasok 
kristályos tömegkőzeteit és az összefüggés végett megfigyelte a szomszédos üledék 
és eruptiv kőzeteket is és a gyüjtött anyagot Bécsben, dr. TSCHERMAK GUSZTÁV 
egyetemi tanár intézetében dolgozta fel. 
A tanulmányozott vidék határai keleten: Erdély és Bukovina közti határ, 
vagyis Kosna patak a Verfu-Vulvi-ig és ettől kezdve a Deáká patak az Aranyos- 
Beszterczéig ; délen: a Tesna patak völgye a Pojana Akasteilor vizválasztótól az 
IIva folyó K. ágáig ; nyugaton a Lodán patak völgye Párva faluig, a Rebra folyócska, 
Muncsel, Staniga és Batréna magaslatok és Iza forrás patakja Mojszén falu felé 
északon: Mojszén falutól kezdve a Borsa folyócska völgye a Prislop vizválasztóig 
és onnan az Aranyos Besztercze folyó Kirlibába alsó határáig. 
A rodnai havasok tengelye a főtömegre nézve Ny.-K. irányú és a vízválasztó 
ÉNyNy—DKK-re húzódik. A hatalmas patakok évezredes vájó munkája nagy 
befolyással volt az egész vidék külső alajára. 
A tanulmányozott területen szerző szerint három külömböző ja tés AN 
szerepel ; és pedig : A ) kristályos palakőzetek, B) a kárpáti homokkő csoportjához 
tartozó üledékes kőzetek és C) a fiatalabb eruptiv kőzetek vagyis az andesitek. 
A hegység főzömét kristályos palakőzetek képezik, míg a fiatalabb eruptiv- 
kőzetek mint kisebb nagyobb szigetek lépnek fel. A kárpáti homokkőhöz tartozó 
üledékes közetek különösen területének északi és déli részén vannak elterjedve. 
Szerző először is a kristályos palakőzetek petrographiai vizsgálatával foglal- 
kozik és mint nagy kiterjedéssel biró, igen változatos anyagot igen pontos tanul- 
mányozás tárgyává teszi. 
Szerinte a következő három csoportra lehet a palakőzeteket elkülöníteni : 
I. Alsó csillámpalák csoportja. 
II. Kristályos palás mészkövek csoportja. 
III. Felső csillámpalák csoportja. 
Az alsó csillámpalák csoportjához gneiszok és csillámpalák tartoznak ; a kris- 
tályos palás mészkövekhez pedig amphibol ; amphibol-epidot; amphibol-ehlorit- 
palák; kristályos palás mészkövek; csillámpalák többnyire gránáttal és végre, 
kristályos palás-mészkövek ; végre a felső csillámpalák csoportjához olyan csillám- 
palákat sorol, melyek az alsó csillámpalák csoportjától petrographiailag csak biotit 
hiánya által külömböznek ; mészcsillámpalákat, melyek az alsó csoportban hiány- 
zanak, végre graphit csillámpalákat, ottrelith tartalommal. 
Szerző szerint a rodnai kristályos palák között vannak : 1. muscovit-gneissok, 
