2918 IRODALOM. 
2. biotit-gneissok, 3. muscovit-viotit palák, 4. muscovit-palák, 5. amphibol-palák, 
6. chlorit-palák, 7. graphitos palák, 8. mész-csillám-palák, 9. mészpalák, 10. peg- 
matit-granit, melyeknek egyenkénti részletes petrographiai leirása következik. 
Végezvén a kritályos palákkal az üledékes kőzeteket ismerteti. 
A rodnai havasok kristályos kőzeteit fiatalabb üledékes kőzetek veszik egyes 
oldalokon körül. Ezen üledékes kőzetek kevés kivétellel a kárpáti homokkő cso- 
portjába tartoznak. Az északi és déli oldalon egyes szigetek alakjában a nummulit- 
rétegek is láthatók. Szerző a tapasztaltak folytán az üledékes kőzetek egyik részét 
a felső krétába, másik nagyobb részét az eocenhez sorolja. 
A felső krétához tartoznak : 1. fekete vagy sötétbarna agyagpalák ; 2. a közép- 
szemű pados homokkövek; 3. durva guarz-conglomeratok, néha a brecciaszerű 
mészkövek és guarz-brecciák. 
Az eocénhez sorolja a szegélyhegységben uralkodó kárpáti homokkő felső 
rétegeit és a nammulittartalmú rétegeket. 
Az eruptiv kőzetek leirásánál szerző mindjárt megjegyzi, hogy neki alig van 
valami hozzá szolni valója, miután annak tanulmányozásával és ismertetésével már 
megelőzőleg sokan foglalkoztak. Munkájában főgondot fordít az eruptiv kőzetek 
geologiai viszonyaira, kiválóan pedig arra, hogy a külömböző trachyttypusoknak 
megfelelőleg nem történtek-e külön eruptiók és továbbá az egyes typusok elter- 
jedésére. 
Bemutatja dr. KocH AwsraL petrographiai csoportosítását és ezután a rodnai 
környék andesitjeit geologiai szempontból következőképen osztályozza. 
I I 1. Rhyolithos guarz-biotit-andesitek, 
" ] 2. Granitoporphyros vagy porphyros guarz-biotit-andesitek, 
] 3. Amphibol andesitek, 
] 4. Amphibol-augit-andesitek. 
A granitoporphyros  guarz-biotit-andesitek az éreztelérek elterjedésének 
utmutatói gyanánt is tekintketők. 
Ezek után mikroskopi vizsgálatainak érdekesebb eredményeit mutatja be. 
Értekezését a rodnai havasok hegyszerkezeti viszonyainak ismertetésével . 
zárja be. Itten kimutatja, hogy a chronologiailag 3 csoportra osztott kristályos 
palákból a legalsó réteget képező szemcsés muscovit, gneiszok vagy biotit-gneiszok 
a hegység alkotásában alig szerepelnek; ellenben a muscovit-biotit esillámpalák 
hatalmas csoportot alkotnak és a hegység vastag talpazatát képezik. A mészpalák 
és amphibol-palák a hegység derekán igen szembetünő övet képeznek. A mészpalák 
1 
A kristályos tömeg a gneissokat nem tekintve, aránytalanúl a déli oldalon 
uralkodik. í 
Négy szelvénytáblán a .hegység képzelt tektonikai viszonyairól ad némi 
fogalmat s egyúttal az andesit-eruptiók rétegzavaró hatását, a hegygerinczeken 
észlelt vetődéseket, és az északi oldal réteggyűrődéseit, a hegység tengelyére eső 
ránczosodások és az eruptiv és fiatalabb üledékes kőzetek viszonyát a kristályos 
palákhoz tünteti elö. 
A mellékelt színezett geologiai térképen a kristályos palák főbb csoportjait, 
a kréta és az eocen üledékeit s végre az andesitek elterjedési viszonyát mutatja be. 
Dr. Pgmucs a kristályos palakőzetek korszerinti csoportosításánál kissé tul- 
