IRODALOM. 219 
ságos részletezést és elkülönítést követ s azon feltevése, hogy a petrographiai cso- 
portosítás a kristályos palák korszerinti kiképződésével összeesik, itten nem bizo- 
nyitható be egészen. 
A kristályos palakőzetek petrographiai tanulmányozásánál részletes és elég 
pontos leirásokat ad s e helyütt is kevés a megjegyezni való. A muscovit-biotit- 
palákban észlelt gránátok leirásánál az mOm helyett bátran használhatta volna a 
202 pontosabb jelzést. Nem lett volna továbbá felesleges, ha megmagyarázza, hogy 
a muscovit-palákban előforduló amphibolt, miért számítja az actinolith csoporthoz, 
Jellemző ezen kőzetre, hogy a makroskoposan észlelhető turmalinon és gránáton 
kívül mikroskopos szemcsékben még a magnetit, titanomorphit, rutil, pistazit, silli- 
manit, titanit és földpát is előfordul. 
A secundár amphibolt tartalmazó muscovitpalában a rendes elegyrészeken 
kívül dr. Pgrumics mikroskop alatt még 16 ásványt ösmer fel, u. m. : gránátot, mag- 
netitet, biotitot, ehloritot, apatitot, epidotot, sillimanitot, rutilt, titanitot, hümati- 
tot, pyritet, zoizitet, ottrelithet, graphitot, titanomorphitot és földpátot; melyek 
közül mint nálunk kevésbé ismeretesek az ottrelith (aligha nem chloritoid Ref.) 
és a zoizit emelendők ki. 
Érdekes a fibrolith-muscovitpala is, melynek fibrolithját érdemes volna pon- 
tosabban megvizsgálni. f 
Az eruptiv kőzetek leirásánál kiemeléndő, hogy dr. Pgimics egy Szt.-György 
melletti rhyolithos guarz-biotit-andesitben brookitot fedezett fel, mely mint ujság 
tüzetesebb leirást érdemelt volna meg. 
Jól kiképződött földpátokból práparátumokat készített, s rajtok extinctiói 
méréseket is végzett s azon eredményre jutott, hogy a guarzszegény biotit-andesi- 
tek földpátja andesin ; ellenben a guarzdúsaké andesin és labradorit. 
Értekezésének igen érdekes részét a rodnai havasok hegyszerkezeti viszo- 
nyainak ismertetése képezi, melyből látszik, hogy dr. PRrmics jól megfigyelte a 
bejárt hegységet. Dr. SzorraGH TAMÁS. 
(17.) Norm J. A petroleumkutatással eddig nyert eredmények és kilátások a 
jövőben Magyarországon. (Előadta a földtani, bányászati és kohászati 
kongresszus alkalmával, Budapest 1885-ben 8", 14. I.) 
Norn kimutatja, hogy a magyar-galicziai határ-taréj innenső és túlsó oldalán 
a képződmények egyező petrographiai kifejlődésben vannak meg s ugyanazon 
szerves maradványokat tartalmazzák. Aztán áttér az egyes magyarországi petro- 
leum-előfordulásokra s ezeket a neogén korúakkal kezdi meg. Ekkorúak : 
A máramaros-megyei Dragomeér környékén jelentkezők, melyek a galicziai 
hasonló képződménynyel annyira egyezők, hogy az ember a kárpáton túl képzeli 
magát. E hasonlatosságot két szelvényben is bemutatja, melyeknek egyike a 
dragoméri-, másika a boryslawi földtani viszonyokat tünteti föl. 
A recski" (8 nem Röczk, Ref.) Heves-megyében, a Mátrában, hol az ott 
- Erről a petroleum-előfordulásról a Földtani Közlöny XV. kötete 173 lapján 
jelent meg Maryvasovszxky J.-tól egy rövid közlemény. Ref. 
