220 IRODALOM. 
jelenkező rhyolittufákban van nyoma a petroleumnak, eddig azonban a kutatások 
nem mutatnak fel eredményt. 
A közép-eocenkorú amphisylus-palákban Hostevicz (Zemplén m.) és 500s- 
mező (Háromszék m.) környékén bukkantak dús petroleum-nyomokra, de említésre 
méltó olajmennyiség itt sem jő elő. 
A menilitpalák és a legmélyebb eocen homokkövek között lévő nummulite- 
ket tartalmazó, u. n. libusza-homokkövek ellenben petroleumnyerés szempontjából 
kitünő szintet képeznek. Az eocen ezen emelete Máramaros megyében rendkívüli 
vastagságban van kifejlődve s.szíáúmos helyen több méter vastagságában van petro- 
leummal telítve, jelesen Konyha, Dragomér, Selistye, Szacsal környékén. E helyek 
némely pontjain egyidejűleg a tektonikai viszonyok oly kedvezően alakulnak, 
hogy csak a pont helyes megválasztásától s a lankadatlan munkától függ az, hogy 
petroleum nagy mennyiségben termeltessék. 
E pontok néhányát közelebbről is tárgyalja s földtani szelvényt is közöl 
Konyha és Szacsal vidékéről. Hz utóbbi helyen Diener és társa folytat kutatást s 
nyer átlag 300 Ag olajat, melynek fajsúlya 12 R"-nál 0-83 (37—39 B.) ; az olaj 
parafinban gazdag s körülbelül 60"/9 világító olajat ád. 
Ung megyében Luchon a kir. kincstár és egy budapesti czég furat petrole- 
umra, mely itt a krétakorú homokkőben jő elő. Az itt nyert petroleum parafinban 
gazdag, fajsúlya 0-87 s körülbelől 40"/9 világító olajat és 20"/o kenőcsöt tartalmaz. 
Majd a soósmezői (Háromszék m.) petroleum-előfordulást tárgyalja, s meg- 
emlékszik Zszbő és Udvarhelyről, mint figyelemre méltó helyekről. 
Végül összegezve az elmondottakat, azon eredményre jut, hogy miután a 
magyarországi kárpáti homokkő-zónának egyes szintjei hasonló fokban tartal- 
maznak petroleumot, mint azt Galiczia alkalmas petroleumot termelő helyeiről 
tudjuk ; 
miután továbbá számos lelethelyen azonos kedvező petrographiai, sztratigra- 
phiai és tektonikai viszonyok jelenkeznek ; 
jogosult az a feltevés, hogy Magyarországon hasonlókép jövedelmes petro- 
leum kincsek vannak a föld mélyében." Gr. — 
(18.) Pánrrx Józser: Erdéiy aranybányászata. (Előadatott a bányászati, 
kohászati és földtani kongresszus alkalmával Budapesten, 1885-ben 
80 12 lap.) 
Ez erdélyi arany-ezüstbányászat zöme Alsó-Fehér- és Hunyad megyében 
terül el. 
A bányászat itt a legrégiebbekhez tartozik; kezdetét a római uralom előtti 
időben vette. Amily homályos azonban régmultja, ép oly keveset lehet tudni még 
a nem régmultból is, miután az okiratok 1849-ben megsemmisíttettek, s így biztos 
adataink csakis a legújabb időkből állnak rendelkezésre. A. történeti adatok ez a 
t Eme értekezés, melyet az előadó német nyelven tartott, oly rosszúl lett 
magyarra fordítva, hogy a referens kénytelen volt, az eredeti német dolgozat 
után az ismertetést elkészíteni. Ref. 
