IRODALOM. 921 
hiánya megérzik Pánrrv előadásán is, mely ezen érdekes bányaterületnek úgy- 
szólván csak jelen állapotának ismertetésére szorítkozik. 
Alsó-Fehér megyében az arany-ezüstbányászat főpontját az abrudbánya- 
verespataki bányamegye képezi, mely alig 359 hektár területű s a Nagy- és Kis- 
Kirnik, Affinió, Zeno-Gaur, Csetatye, Karpin, Orlea, Igyren, Lety és Vajdoja hegyek- 
ben van. A telérek itt guarztrachytban és harmadkori homokkőben terjednek el, 
s ott a legdúsabbak, hol a kőzet középszilárdságú s a függélyes főtelérek a csekély 
dőlésű teléreket (székek) metszik. A Letyhegység teléreinek mellékkőzetét kár- 
páti homokkő és csekély kiterjedésben guarztrachyt képezi. Az aranyvezető 
kárpáti homokkő telérei a guarztrachyt teléreihez hasonlók. A telérek 1—60 n 
vastagok s az arany bennök levélt, tűalakban, finoman-durván behintve, de 
legtöbbnyire kristályosodott alakban jő elő, s a mellékkőzet is többé-kevésbbé 
impregnálva van aranynyal. 
Az abrudbánya-verespataki bányamegyében jelenleg 176 bánya van többé- 
kevésbé élénk mívelésben, melyek évenkint átlag 1.000,000 frt értékű arany-ezüstöt 
termelnek. 
A nyert érczek minőségük szerint a magán-bányavállalkozók által három- 
féleképen osztatnak fel: a) Aramyércz, melyeken a termés arany szabad szemmel 
látható ; b ) váloéreczek, melyekben a nemesfém, fakóércz, ólomfényle és kénkovand 
társaságában jő elő, és c) zúzóérezek, melyeknek arany-ezüst tartalma tonnánként 
0-72—1fg. Az érezek fémtartalmukhoz képest aztán mozsarakban vagy zuzókban 
dolgoztatnak fel s a zalatnai kohónál váltatnak be. 
A magánbányáknál 1884. évben 3450 bányamunkás volt alkalmazva, kiknek 
munkaviszonyai, különösen a cVajarókv-é (Kik ezek? Ref.) igen sajátságosak. E 
sajátságos primitiv viszonyokat, melyek a bányászat fejlődését gátolják, s melyeket 
a verespataki Orlea Szt. Kereszt m. kir. és társulati bányamű hivatást teljesítő 
példája sem képes megváltoztatni, előadása további folyamában részletesebben 
ismerteti. 
Alsó-Fehér megye aranybányászatának második főterülete a bucsum-zalatnai 
bányamegye, mely Bucsum, Zalatna, Trimpoel, és Valea-Doszuluj községekben 
lévő bányaműveket foglalja magában. Itt az első helyen a vulkoji bányászat áll, 
hol a Péter-Pál bányamű mellett 15 kisebb is van. A telérek zöldkőtrachytban 
vannak s bennök az arany fémállapotban jő elő. A Péter-Pál bányamű a birtokos 
bányatársulat által 1884-ben egy franczia társulatnak adatott haszonbérbe. 
E bányamegye harmadik említésre méltó bányaműve a botesi Jakab-Anna. 
Itt a telérek kárpáti homokkőben vannak s rajtok a szabad arany lencséket és 
buczkokat képez, melyek néha tetemes kiterjedésüek. Fakóércz is előfordul, s 
ennek métermázsája 2 tiszta ezüstöt is tartalmaz, aranyat azonban nem. 
A vulkoji Péter Pál-bányaművet bérlő társulat átvette ennek az üzemét 18. 
Bucsum község határában még 43 kisebb bánya áll művelésben, melyek 
közt a cConcordiav emelendő ki. 
A Zalatnától nem messze lévő Trimpoel községben üzemben van a facze- 
bajai bányászat, melnek tellur- és szinaranyat tartalmazó telérei kárpáti homok- 
kőben fordúlnak elő, s mely jelenleg Stach Frigyes tulajdona. 
A bucsum-zalatnai bányamegyében 1884. év végén 1160 volt a bánya- 
munkások száma. 
