299 IRODALOM. 
Hunyad megye aranybányászata három, u. m. Hunyad-Maroson inneni, 
bojczai és körősbányai bányamegyére oszlik. 
Az elsőben van a nagyági m. kir. és társulati bányamű, mely megnyitásától, 
azaz 1748 óta mintegy 27 millió forint értékű arany-ezüstöt termelt. A többi 
bányamű ez idő szerint mint aranytermelési tényező nem szerepel. 
A bojczai bányamegyében a bojczai és kajanelli érdemel említést, melyek 
újabb időben németek által vétetvén üzembe, a feltárási stádiumban vannak. 
A. körősbányai megyében pedig csakis a rudai 12 Apostol, és a kristyori 
Szt. János Evangelista bányamű van üzemben. Az előbbi, melynek zöldkő-trachyt- 
ban lévő telérei tonnánként 10 9 arany-ezüst tartalmúak, s évi termelése 60—80 Ag 
arany-ezüstre tehető 1884 óta a németországi harkoti részvénytársulatnak ada- 
tott át. Végül a Torda-Aranyos megyében lévő, hajdan arany-ezüstben oly gazdag 
offenbányai bányászat ma már csak tengődik. — S. 
(19.) KgixscH János: A természetrajz vezérfonala. Harmadik rész. Ásvány -, 
kózet- és földtan. Hatodik teljesen átdolgozott kiadás. A nm. vallás- és 
közoktatási miniszterium által kiadott uj gymnásiumi tanterv és az 
orsz. közokt. tanácsnak ahhoz készített utasító észrevételei szerint. Irták 
dr. KocH ANTAL és dr. KocH FERExcz. Egy tábla jegeczalakokkal. Buda- 
pest, kiadja Nágel Bernát 1887. Ára 1 frt 60 kr. 
KerescH ásványtanának ez új kiadása a vallás- és közoktatási miniszterium 
által kiadott új gymnasiumi tanterv szerint készült, ámbár terjedelemre nézve azt 
egy kissé meghaladja. Az egész munka 212 lapra terjed, a melyekből a bevezető 
vegytani részre 49, a tulajdonképeni ásványtanra 105, a kőzettanra 19, végre a 
földtanra 38 lap jut; láthatni, hogy beosztása arányos, de egészben véve a könyv 
mégis a szükségesnél kissé terjedelmesebb. 
A vegytam rész magában foglalja mindazt, a mit a tanulónak tudnia kell, 
hogy az ásványtani részt megérthesse, csakhogy ilyen terjedelemben ezt a tan- 
anyagot rövid 30 óra alatt elvégezni és a fiúkkal meg is értetni alig lehet. A tan- 
könyv dialektikai jó és rossz oldalait részletesen méltatni, nem lehet e soroknak 
czélja ; csupán annyit szabadjon felemlítenem, hogy a vegytani rész szerzője nem 
igen törődött a 13—14 éves tanuló szellemi fejlettségével és nem gondolta meg, 
hogy egy aránylag nehéz tárgyat teljesen kezdőkkel kell tanítanunk. Az Avogadro- 
féle törvényt, a paránysúly meghatározását az isomorphia alapján és a vegyérté- 
kek változását, úgy hiszem, ezen a fokon teljesen mellőznünk kell, annál is inkább, 
mivel a fiúkkal megértetni úgy sem lehet. 
A tankönyv ásvány-, közet- és földtani részén meglátszik, hogy ez egy a 
peedagogiában is jártas szakférfiú munkája; a tanuló ismeretköre itt tekintetbe 
jan véve, s minden oly könnyen, érthetően alényegesnek és fontosnak kiemelésével 
van tárgyalva, hogy ebben a tekintetben a fiúnak bátran kezébe adhatjuk. Az egyes 
kristály-rendszerek a parameter viszony felvétele nélkül röviden, de érthetően van- 
nak előadva, úgyszintén az ásványok egyéb physikai sajátságai is. A vegytani saját- 
ságokat egy kissé hosszasan tárgyalja a szerző, talán az ásványok meghatározá- 
sára mellékelt táblázatnak könnyebb használása czéljából. A rendszeres részben az 
egyes fajok a vegytami összetételre alapított 6 főcsoportban soroltatnak fel. 
