TÁRSULATI ÜGYEK. 297 
A kutatási pontok megválasztását a rétegek alkotása határozza meg és az 
antiklinális rétegekhez közel eső pontok a legelőnyösebbeknek bizonyúlnak. Ennek 
megvilágítására nehány geologiai szelvényt mutat be. 
A petroleum-gyülemlés a nyerges és redős képződéseknél a rétegek nyomása 
és megszakadása következtében a legtökéletesebb. 
Norn azt hiszi, hogy habár petroleumkutatásoknál biztos, jó eredményért 
egy szakember sem állhat jót; úgy mégis az előadott kutatási módok segélyével, 
okszerű úton szerezhet magának biztos tudomást arról, hogy vajjon a nyitandó 
helyen kellő mennyiségű petroleumot talál-e vagy nem s így a nagyobb pénzbe- 
fektetés kifizeti-e magát vagy pedig veszteséggel jár-e. 
Dr. Sraus Móricz első titkár bemutatja Dr. Rorn Samu r. tag a A magas 
Tátra, éjszaki oldalának hajdami jégárais czímű dolgozatát. SravuB utal arra, hogy 
Kárpátjaink ma már nem nyúlnak a hóvonalba ; a glecserképződés ma rajtok már 
nem figyelhető meg és tanuit annak, hogy valaha e hegység is a jégkorszak gle- 
cserjeinek befolyása alatt állott volna, csak az újabbb kutatásnak sikerült fölmutatni. 
Az első, ki hatalmas elecserdiluviumból álló morénákat konstatálhatott, 
1868-ban SraAcHE volt; miután már előbb 1856-ban ZEUsSCHNER a Kárpátok gali- 
-eziai oldalán Zakopanenál a Dunajec völgyében mutatta ki a morénák jelenlétét. 
Azóta az adatok hazánk jégkorszakára nézve napról napra fölszaporodtak ; szolgál- 
tattak ilyeneket Maryxasovszgky, PosEwirz, PauLr, TrIerze, EMERiIczY és tisztelt 
elnökünknek már az 1873-iki évből köszönjük a Mátrában észlelhető moréna-kép- 
ződés ismeretét. A Kárpátokra nézve azonban legtöbbet tettek dr. RorH SAMu és 
PaRrscH, a boroszlói tanár. A lefolyt évben a magyar orvosok és természetvizs- 
gálók Buziás-Temesvárott tartott XXIII. vándorgyűlése alkalmával elnökünk 
ismét érdekes közleményekkel lepett meg. Figyelmeztetett különösen a glaczial 
faunákra, mint a minő a beremendi mészkőben foglalt, melyet annak idején PETÉNYI 
fedezett föl, továbbá dr. HorMaNwx és Maryasovszgv által a harsányi hegyen 
talált faunára. Ugyanott dr. SzaBó a sziklákon a karczolatok nyomait találta. Jég- 
árak "szállíthatták továbbá a dunai trachytcsoportban, nevezetesen Nagy-Maros- 
nál található medenczében az idegen közettöredékekből álló hömpölyöket; a Diós- 
jenői tó medenczéjének keletkezését is a jégkorszaknak tulajdonítja ; valamint 
a budapesti :Kőbányábanv is lelte föl a jégkorszak hatását; sőt a Balaton, meg 
a Velenczei tó mélyedményeit szintén a nyugatról benyomuló jégtömegek kivájó 
hatásának tulajdonítja. 
Dr. RorH Samu újabban a Magas Tátra északi oldalára terjesztette ki figyel- 
mét és sikerült is neki ott PaRrscn adatait részint kiigazítani, részint bővíteni. 
Kutatásainak eredményét röviden összefoglalva, a következőt közölhetjük. 
A hajdani jégárak nyomainak tanulmányozására a Magas-Tátra éjszaki 
oldala sokkal alkalmasabb, mint a déli. Völgyei sokkal nagyobbak és többféle 
közetből állanag. A völgyek nagysága és részeik absolut magassága egyenes arány- 
ban áll a jégárak nagyságával és lefelé való kiterjedésével. Minden völgy felső 
szakasza gránitban van, folytatását pedig üledékes kőzetek képezik. Ezen utóbbi 
körülmény igen alkalmas egyrészt a vándorkövek mivoltának és szállításuk módjá- 
nak megállapítására; másrészt pedig a jégárak útjának és kiterjedésének felis- 
merésére. 
A hajdani jégárak nyomainak tanulmányozásával ugyan már hosszabb 
158 
