TÁRSULATI ÜGYEK. 999 
nevű tisztáson látható szépen kiképződve, és ezen moréna birta ZEUSCHNERT 
1855-ben azon akkortájban még merésznek mondható állításra, hogy nem a folyó- 
víznek, hanem jégárnak lerakodmánya. Ez volt az első adat, mely a Tátra hajdani 
jégáraira vonatkozólag közöltetett. 
A Koszcieliszko-völgyben leginkább csak a Smreczyn-tó környékén találni 
érdekesebb jégárképződményeket. Magának a tónak medre a Tomanova és Csarny 
Dunajecz-völgy jégárainak összeolvadott oldalmorénáitól van alkotva. Ezen völgy- 
ben is 1030 "Y-en alul már nyoma sincsen a jégárnak. 
Dr. Szorvracn Tamás másod titkár bemutatja CseH LaJsos új térképszínezési 
eljárását s néhány e helyütt is említésre méltó adatot Kalinkára (Zólyom ma.) 
vonatkozó tanulmányából. 
CseH Lasos új térképszínezési eljárása olajfestékkel, — mint ő irja — egy- 
szerű és gyors. Előnyéül sorolja fel, hogy a hibásan festett részeket radirgummival 
könnyen ki lehet venni és újra színezni anélkül, hogy a térkép szenvedne, hogy 
továbbá nagy területeket folt nélkül lehet színezni és a színezésre aguarelfestékkel, 
tussal és mindenféle tintával egészen jól lehet irni vagy rajzolni. 
Az eljárás részletes leirását nem kaptuk meg, de az előadó megjegyzi, hogy 
próbái után már most is a következő megjegyzései vannak. 
Ily módon színezni csak is nagyobb területeket. lehet, még pedig az éles 
határok végett valószínűleg sablonokkal. Rendes terrainrajzzal ellátott topographiai 
térképet színezni ily módon nem lehet, mert az alaprajz elfödetik. Ezeknek daczára 
e színezési eljárás érdemes a tanulmányozásra s reménylhető, hogy CsEH Lagos 
urnak sikerülni fog az említett hátrányokat elébb-utóbb kiküszöbölni. 
SzorraGH Tamás továbbá két, Zólyom vármegye iparára nézve jól használ- 
ható agyagot mutat be. 
Az egyik cSzliácss fürdő felett a xKralova sztudnyas felé huzódó fensíkon 
fordúl elő; a másik Farkasfalva határában a falutól K-re a Beniczky-féle major 
felé. Mind két agyagtelepet durva kavics fedi. Az agyagréteg vastagsága jelenté- 
keny és valószínűleg a magas c Polanátv környező gneiss és gránít málladékából 
származik. A Szliács melletti agyagot már régen használták a környék lakosai és 
a zólyomi pipagyárosok. SzovracH 1881-ben járta be ezen vidéket s feltünvén 
ezen primitiv turkálások folytán felszínre került agyag , melynek később Farkas- 
falván is nyomára jött, két földbirtokos barátját nekibiztatott, hogy próbálják 
meg ezen agyagokat kőagyag és chamott áruk nagybani készítésére felhasználni, 
különösen a kályhagyártást ajánlván figyelmökbe. 
Igy keletkezett azután a farkasfalvi és halászi (Szliács mellett ezelőtt 
Ribár) chamott- és kőagyaggyár. A  halászi gyárból egy kályharészt bemutat az 
előadó. Az itt készített kályhák minden tekintetben kitünőeknek bizonyultak. 
Végre melegen ajánlja e helyütt ezen fejlődő iparágat az állami szakkörök 
figyelmébe. 
Kocsrs Jásos bemutatja HANTKEN MIxsa egyetemi tanár által a congéria- 
rétegekben talált új csiga-nemet, a Tinnyea Vasárhelyiü-t, melyről szerzője már az 
akadémiában értekezett. 
Dr. Pernő Gyurax az iméntiekkel kapcsolatban megemlíti, hogy az ő fölvé- 
teli területén, Arad megyében és pedig Laáz mellett szintén fordulnak elő ugyan- 
ilyen csigák lenyomatai, a melyek a Melamia Escheri-hez csalódásig hasonlítanak, 
