TÁR SULATI ÜGYEK. 231 
réteges és kövületes kőzetek igen is. Ezen érdekes kirándulás alkalmával fenn a 
hegyoldalon ToRErL és REuvscn felismerték azon gránithömpölyt, melyet az 
előadó talált, hogy az éjszaki s nevezetesen azon szigetekről való, melyek Finland 
és Stockholm között vannak. 
A németek már több vidéken mutatták ki a glecserek voltát és minőségét 
és így PaRgrscn az ottani tapasztalattal, a már meglevő adatok felhasználásával, a 
Kárpátok glecser-viszonyairól is könnyebben írhatott összefüggő munkát, mint a 
ki a kutatásnak ezen ágába még úgy bevezetve nem volt. 
Hogy Magyarország területén van-e ilyen súrlódási hömpöly, azt még nem 
tudjuk, mert eddig senki sem figyelt rá; de minthogy az a glacziál korszak olyan 
jellemző maradványa, valóban érdemes a kavicsbányákat s hasonló feltárásokat 
ezentúl tüzetesebben megvizsgálni. 
Dr. Pernő Gyura bemutatta nehány szokatlan nagyságú csiga lenyomatát, 
melyek az aradmegyei Ladz község határában, egy pannoniai korbeli meszes 
homoktömbből valók. Külső alakra és díszítésre nézve e csigák az ismeretes 
Melamia Escheri-hez hasonlítanak, a melyekből azonban ilyen óriási példányok 
eddigelé sehonnan sem ismeretesek. Nem lehetetlen ennélfogva, hogy ezek az 
aradmegyei példányok közel rokonai a HawrkENx-től leírt és a múlt szakülésen 
bemutatott Tinnyea Vásárhelyiü-nek, de sőt talán azonosak is vele. A velök 
együtt előfordúló csigafajok társasága megegyezik a Tinnyea csigákéval. 
Ezekután PErnő Gyura még bemutatott néhányfényképet, melyeket KALE- 
CSINSZEY SáwxpoR tagtársunk küldött. E fényképek a legutóbbi északnyugot 
olaszországi nagy földrengések színhelyéről valók s azokat a megdöbbentő rom- 
bolásokat mutatják be, a melyeket e földrengés különböző városok épületeiben 
okozott. j 
Haravárs Gyura Zsigmondy Béla mérnök adatai nyomán a szentesi artézi 
kútról értekezik. A szentesi artézi kút fúrólyuka 313-83 méter mély és 0-5 méter- 
nyire a felszín felett 354,240 liter vizet szolgáltat 24 óránként. A fúró itten homok 
és agyag váltakozásából álló rétegsorozatot tárt fel, melynek felső része az 
alluvium, középső része a diluvium, alsó része pedig a 220-ik métertől kezdve a 
neogénkor u. n. levantei emeletének üledéke. E rétegek előadó nézete szerint 
egy édes vizű belső tó lerakodásai. Szerves maradványokat sok réteg tartalmaz, 
legérdekesebbek azonban a levantei kövületek, melyek a mellett, hogy elég épek, 
előadó szerint kétségen kivűl bizonyítják, hogy a nagy magyar medencze altalaját 
képező rétegsorban a levantei emelet üledéke is részt vesz. Ez szerző szerint 
első bizonyos adat ezen emelet előfordúlására Magyarországban. Bemutatja a telje- 
sebb levantei kövületeket, különösen mégemlékezvén az új specziesekről; úgy- 
szintén az eredeti fúrási próbákból összeállítva egy üvegecsőben az artézi kút 
átmetszetét. 
Lóczy Lasos a hallottakra következő megjegyzéseket tesz : 
1-ször is, hogy T. RórH Lagos már a püspökladányi kút fúrásánál is kon- 
statálta, igaz a kellő fentartással, a levantei réteg létezését Magyarországban. 
2-szor, kérdést intéz előadóhoz, vajjon az alluvium és diluvium között olyan 
élesen megkülönböztethető-e a határ, mint az a rétegsorozaton ki van tüntetve. 
Végre Lóczy azt hiszi, hogy a homok és agyag váltakozása inkább egy 
belvizes folyó lerakodására bizonyít, mint egy nagy tóéra. Ezen állítását több. 
