HO LÓTANI KÖZLÖNY 
HAVI FOLYÓIRAT 
MAGYARORSZÁG FÖLDTANI, ÁSVÁNYTANI ÉS ŐSLÉNYTANI MEGISMERTETÉSÉRE j 
$ A FÖLDTANI ISMERETEK TERJESZTÉSÉRE, 
Megjelenik havonként két vagy három nagy nyolczadrét ívnyi tartalommal. A magyarhoni 
földtani társulat rendes tagjai 5 frt évi dij fejében kapják. Előfizetési ára egész évre 5 frt. 
XVII. KÖTET. 1557 JULIUS—AUGUSZTUS. 7—8, FÜZET. 
TINNYEA VÁSÁRHELYIT, 
EGY ÚJ CSIGANEM ÉS ÚJ FAJ A CONGERIARÉTEGEKBŐL. 
HANTKEN MIixsá-tól. 
(Előadatott a m. tud. Akadémia 1887 márczius 14-én tartott szakülésén.) 
(Ehhez a IV. tábla.) 
A tinnye-biai medenczében, mint ezt már korábbi értekezéseimben" 
előadtam, a pontusi emelet rétegei (congeriarétegek) igen nagy elterjedéssel 
bírnak és a lösztakaró alatt a medencze töltelékanyagát képezik. 
E medenczét köröskörűl legnagyobb részben a szármát emelet kivá- 
lólag mészkőből álló rétegei (cerithium-rétegek), kisebb részben pedig oligo- 
cen-homokkövek (Pectunculus obovatus-rétegek) és felső trias dolomitja 
határolják, csak Tinnye és Puszta-Jászfalu között vonúlnak át a congeria- 
rétegek csekély szélességben a csaba-doroghi völgybe. Ez utóbbi területen 
van egy homokgödör, melyben a Melanopsis Martintana FER. kitűnő meg- 
tartási állapotban és nagy alakokban, tetemes mennyiségben és azonkívül 
még Melanopsis Bouét FER.; Melanopsis avellana FucHs és Congerta bala- 
tonica PaRrscH fordulnak elő. E helyen VÁSÁRHELYI GÉza úr társaságában 
a hatvanas években a felsorolt kövűleteken kívül még egy nagy csiga töre- 
dékeit találtuk, melynek meghatározása azonban lehetetlen volt, mivel a 
talált példányokon a szájnyílás hiányzott. E héjtöredékek külső szerkezete 
emlékeztet ugyan a Mel 
ben előfordul — de azért a talált példányokat nem mertem azonosítani 
:" Die Umgebung von Tinnye. Jahrbuch der k. k. geologischen Reichsanstalt. 
1859. 567. 1. 
Geologiai tanulmányok Buda és Tata között. Mathematikai és természet- 
tudományi közlemények. I köt. 1861. 
20) 
