HEGYI KÁTRÁNY ÉS KŐOLAJ. ag 
A kőolajszivárgásoknál vasoxydhydrátban bővelkedő forrástermények 
rakódnak le. 
Az itt előforduló kőolaj mennyiségére nézve eddig még hiányoznak az 
adatok, minthogy erre vonatkozólag a szabad kutatás joga csak a mult ősz- 
szel (1886) szereztetett meg egy belga társaság által, mely a kutatási mun- 
kálatokat erélyesen akarja keresztül vitetni. 
A szelniczai petroleum-előjövet emlékeztet a lepovinai meg a ludbre- 
gire is Szlavoniában. 
Utóbbi helyen, Varasd megyében, a petroleum congeria-rétegekben 
fordul elő, melyek fekvőjét hieroglypha- és fucoida-palák képezik. Úgy látszik, 
hogy eme váltakozó pala- és homokkőlerakodások, melyek több ponton, 
kivált pedig a Beddja patak medrében, a szlaniki park mellett jól vannak 
föltárva, az óharmadkori lerakodások közé számíthatók. Csapásuk K-Ny-Ii, 
dülésük É-i 20—30? alatt. 
A ludbregi palás agyagban kövületeket is találtam, melyek alapján a 
congeria-rétegekhez való tartozása világosan kiderült. E kövületek, melyek 
közelebbről való meghatározását dr. HormaNwx KÁRoLY úrnak köszönöm, a 
következők : Oardium Lenzi, R. HöRwEs, és Valenciennesta cfr. Pauli, 
R. Hönx. 
Ludbregtől DNy-ra, a Beduja patak medrében némely időszakban 
gyakran láthatunk kőolajbuborékokat felszállani, melyek a szétpattanás 
után a víz felületén egy vékony irizáló finom olajhártyát hagynak hátra. 
Nem messze innét, a nevezett helytől DNy-ra, közelebb a hegység felé a 
palás agyag helyenkint még 80 77-nyi mélységben is petroleummal van át- 
itatva. Egy, ezen a helyen lemélyesztett aknában homokközfekvetekre csak 
kis számban és csekély vastagságban bukkantak és ezek hiányában alig le- 
het reményünk gazdagabb olajszivárgásokra akadni. 
Ennélfogva a további kutatásoknak feladata azon pontok kipuhatolá- 
sában rejlene, a hol aknánkkal nem csak bőségesen átitatott, hanem kellő- 
képen hasadozott rétegekre is bukkanhatnánk, mely utóbbi körülmény a kő- 
olaj kiszivárgására felette fontos. 
Úgyszintén szivárog ki petroleum tályagokból Lopatinecz és Századfalu 
mellett, mely előfordulások azonban ez ideig még nincsenek pontosabban 
megvizsgálva. 
Felsorolhatnék továbbá még néhány helyet, hol szintén sűrű nyers 
kőolaj és hegyi kátrány előfordul, és a melyek közül többet az akkor még 
Zágrábban székelt KAuFMANN KAMIL bányakapitány úr kíséretében látogattam 
meg (1885). 
Raczindol a neve egy falunak Új-Gradiska mellett, mely a Czernyk-bir- 
tokhoz tartozik. Északra ezen falutól látható nehány akna, a melyekből az 
aszfaltos kötőszerű kavicsból fölbugyogó hegyi kátrányt és a nyers kőolajat 
merítik. Régebben itt még egy lepárolási gyár is üzemben volt. 
