318 NOTH GYULA: 
De még Új-Gradiskától D-re is, Petrovoselo falu mellett találni a gyü- 
mölcsös kertek közt aknákat, a melyekből aszfaltot és hegyi kátrányt nyer- 
nek, s melyet a falu lakói ugyanabban az eredeti állapotban, a mint azt a 
víz felületéről lemerítik, kulimáz gyanánt eladják. 
Élénkebb üzemre mutat a Mozlavina melletti akna és az ugyanott levő 
gyártelep. Ez a hely 34 7/,-nyire fekszik ÉK-i irányban Sotirszektől, a 
Moszlavina-hegység tövében, melynek zöme az osztrák-magyar birodalom 
átnézetes geologiai térképen gránitnak van festve. 
A hegység K-i oldalára csillámpala támaszkodik, a melynek tövében 
congeria-rétegek és belvedere-kavics lépnek föl. A diluviális kavics által körül- 
övezett lösztakaró alatt hellyel-közzel cerithium-rétegek is mutatkoznak, 
B-felé pedig még a lajtamészkőnek egy vékony szalagja is. 
Miklóskafalu malmánál elhagyva a kocsiutat, egy völgybe jutunk, 
melyben fehér márgák és feketés kék kemény palák vannak feltárva. Elég- 
séges, ha a völgy talpán néhány ásónyomnyira lehatolunk, hogy dús kőolaj- 
nyomokra bukkanjunk. S tényleg léteznek is aknák, a melyekben a viz felü- 
letén összegyűlő sűrű hegyi kátrányt már évek óta lemeritik. A létező aknák 
mélységét 20—30 "/-nyinek mondották. 
Az aknák körüli bányák közete sárgás-tehér márga és kékes-szürke 
kemény pala; homokkövet azonban csak igen alárendelten találtam, ellen- 
ben láttam kőolaj által átitatott homokot. 
A patak mentén fölfelé haladva vagy 3 7/n-nyire az említett bánya- 
üzemtől, az öreg erdő szélén, egy elhagyott aknára bukkantam, mely állítólag 
60 "/ mély és melynek aljáról két irányban rövid tárnák hajtattak. 
A 3-5 "/?-nyi keresztmetszetű akna színig tele van vízzel, a melynek 
tetején !/2"7Y vastag sűrű hegyi kátrányréteg úszik. Az akna alsó részét 
kitöltő viz pedig szintén kénkönenytől és hegyi kátránytól bűzlik. 
Az akna bányájának kőzete felette változatos. Durva grauwacke-ra 
emlékeztető mész- és homokconglomerátok mellett gneiszszerű gránitdara- 
bokat és csillámpala-töredékeket leltem. Mindezek a kőzetek erősen voltak 
áthatva kőolaj által, kivált pedig egy sötét (triaskoru ?) mészkő. 
Fájdalom, hiányában vagyunk a hiteles adatoknak, nem csak arra 
nézve, hogy milyenek voltak az aknában az említett kőzetek települési vi- 
szonyai, hanem az irányra nézve is, hogy belőlök milyen módon jut a kőolaj 
napfényre. Mielőtt a tárnák vízzel teltek meg, a kiszívárgott kőolaj mennyi- 
sége naponta több mázsát tett ki. 
Ezen a vidéken a kőolaj és a hegyi kátrány nem csak nyomok alakjá- 
ban, hanem oly mennyiségekben lép föl, melyek a nyers anyag gyárszerű 
aknázását és feldolgozását is eléggé indokolja. 
Már azelőtt építettek itt egy lepárolási gyárat, melynek épületronajai 
részben még most is állanak, sőt a raktárban még jelenleg is van néhány 
ezer ker. nyers olaj, a melyben azonban víz is van; utóbbinak a begyűjtésé- 
