HEGYI KÁTRÁNY ÉS KŐOLAJ. 319 
nél t. i. vagy vizet is merítettek a hordókba, vagy pedig jobban válhatott le 
a petroleumból a bent foglalt finoman elosztott víz az idő hosszú tartama 
alatt. Az Oraviczára lepárlás és tisztítás czéljából küldött nyers anyag majd- 
nem harmadrészéig vízből állott, de meg kell ennek magyarázatául még azt 
is említenem, hogy a víz nehéz, sűrű olajokkal és hegyi kátrányokkal a leg- 
bensőbb módon habár csak mechanikailag, de annyira szokott elegyedve 
lenni, hogy tökéletes elválasztása csakis destillátió útján lehetséges. 
NExprvicH KáRoLy, műegyetemi tanár már 1843-ban vegyelemzett 
néhány délmagyarországi kőolajat, többi között a moszlavinait is. Ennek 
fajsúlya szerinte 1-1690-nál — 0-936 ; összetétele pedig a következő : 
Széneny (0) --.  --- . 8248 "/o 
Köneny Elet za sa 1142 a 
Kienyk0 gyász deszi lé ani s80et 
Összesen — 100-00 "/ 
Arra nézve, hogy mily arányban tartalmazza a hegyi kátrány a lám- 
pákban éghető olajat, tudtommal analytikus adataink még nincsenek, de 
figyelmeztetni kivánok ez alkalommal egyik terményére, mely tekintve a 
nálunk gyakrabban fellépő cholerát, mint desinficiáló szer nagy fontossággal 
bir, és ez a carbolsav. Hogy a petroleum és a vele rokon bitumenek általá- 
ban véve is fertőztelenítő hatással vannak, azt különben már rég óta tudjuk. 
Hogy ezen a helyen felhagytak az üzemmel, annak oka részint a fen- 
álló közlekedési viszonyokban rejlik, részint pedig azon körülményben kere- 
sendő, hogy a horvát leszámítoló bank egy követelése fejében az árveréskor 
az összes szabadkutatásokat az aknákkal és épületekkel együtt ugyan meg- 
vette, de ezen előtte idegen iparágat nem mívelheti. Felette sajnálatos, hogy 
ezen a vidéken, hol a nyers olaj valamint a hegyi kátrány több ezer "7-nyi 
területen bőven fordul elő, eddig még nem történtek meg a kormány támo- 
gatásával a kellő szakszerű kutatások, melyek által kedvező esetben egy 
nemzetgazdasági jelentőséggel biró iparág felvirágzását lehetne elősegíteni. 
Eltekintve ugyanis az emanatió elméletétől csak két mód képzelhető, 
a mely szerint az olaj a kristályos palák kőzeteibe juthatott : 
vagy a congeriarétegek bővelkedtek bitumenben és nyomás folytán 
átadták azt az alattuk lévő kristályos paláknak ; 
vagy pedig léteznek még a kenozói és az archai képződmények közt 
még olyan tagok, a melyekben a petroleum képződésére jelen voltak a szük- 
séges feltételek. Ilyen kőolajat képző kőzetek előfordulhatnak a kréta-, a jura-, 
a lias- vagy triassystemákban, a melyek közeteit tényleg az egykori horvát- 
szlavon tenger szigeteinek partjain kifejlődve látjuk. 
Ennélfogva mindenek előtt tisztázandó volna az a kérdés, vajjon a 
moszlavinai mélyebb aknában szálban lévő közettel, vagy pedig csak törme- 
