322 NOTH GYULA: 
nék, ha állati eredetűnek és magokban a pannoniai rétegekben keletkezett- 
nek feltételezem. 
A fiatal harmadkori üledékek óriási mennyiségekben tartalmazzák a 
tengeri állatoknak, nevezetesen molluscák, izlábuak és infusoriáknak marad- 
ványait, a melyeknek kemény részei vegyi folyamatok által részint feloldat- 
tak és kilugoztattak, részint pedig még most is mint kövületek láthatók. 
A neogen tenger számos lakója pedig egyáltalában nem birt semmiféle 
kemény részekkel. Mind ezen szerves testek tengeri iszap és homok által 
födettek el és képződtek a rátelepedő kőzetek nyomása, valamint a meleg 
befolyása által, egyúttal az atmosphaeriliák viz által történt elzáratása mel- 
lett szénkönenyvegyületek, melyek vagy mint bitumenek a bomlásnak indúlt 
organizmusok legközelebbi környékén rakodtak le, vagy gázalakban a kőze- 
teket átjárták és impregnálták, vagy pedig végre kedvező körülmények 
között hegyi olaj vagy hegyi kátránynyá sűrűdhettek meg. I 
A tenger, valamint a belvizek visszahúzódása következtében szabadon 
illanthattak el a szénkönenyvegyületek, melyek még most is gázexhalatiókat 
képeznek, minthogy részint a reájuk nehezedő nyomás csökkent, részint 
pedig azt a melegfejlődés és eredeti vagy másodlagos képződésű helyük 
hasadozása és elvetődése tette lehetővé, maguk után bitumenes rétegeket, 
nehéz és könnyű olajokat hagyván hátra. 
A kőolaj különböző physikai és vegyi tulajdonságai, melyek nem csak 
egy és ugyanazon lelőhelyen, hanem még gyakran egy és ugyanazon furó- 
lyukban is észlelhetők, kizárólag helyi viszonyoktól függnek és távolról 
sem zárják ki a különböző olajnemek közös eredetét. Ennélfogva igen jól 
képzelhető, hogy a pannoniai rétegek egy és ugyanazon tagja oly sűrű 
kátrányt hozott létre, minő a pekleniczai, másrészt pedig olyan magas fokú 
nyers olajat, a minő a szelniczai. 
Ugyanezt a tüneményt mutatja számos petroleum-előfordúlás Galicziá- 
ban, így szolgáltatott pl. Ropiankában egy fúrólyuk 70 "Y mélységből 387 
Beaumé ; 120 "V-nél 42? ; 240 "V-nél pedig 527-úű nyers olajat. 
Hogy ezek után a kátránynak a Muraközben való előfordúlását meg- 
magyarázhassuk, mindenekelőtt a nyers olaj vegyi tulajdonságait általában 
kell szemügyre vennünk. 
Azon szénkönenyvegyületek, a melyekből a petroleum áll, homolog 
sorozatot képeznek, a melynek tagjai C.Honxo (a régebbi nézet szerint 
pedig Can Hnu-2) képletnek felelnek meg. Sujtóléget vagy mocsárgázt, a szén- 
könenyvegyületek legalsó tagját (UH,) eddig a nyers kőolajban még nem 
találtak ugyan, de vannak mégis egyes tünemények, különösen a robbaná- 
sok, melyek keletkezési okát eddig még nem derítették fel és melyek azon 
feltevés mellett szólanak, hogy némely kőolajban a sújtólég sem hiányzik. 
A magasabb tagok, úgymint az xethylköneny (C, H,) és a propylköneny 
(UC Ho) közönséges hőmérséklet mellett gázalakúak ; a következők már csepp- 
