326 NOTH GYULA : 
Vegyük ennélfogva ezeket a rétegviszonyokat közelebbről szemügyre. 
Az [-ső számú ábrában látunk egy rétegnyerget, mely krétakorú köze- 
tekből áll, a melyek a Kárpátokban az eddig ismert legmélyebb petroleum- 
szintájt képezik. 
Fölötte következnek gyakran vörös, kék, tarka agyagrétegek (B,B), a 
melyek fedőjében (C,C) eocen, többnyire padokban elváló és nummulitokat 
tartalmazó (N, N) homokköveket és márgákat látunk. 
A flyschrétegösszlet legmagasabb tagja gyanánt sok helyen felső-eocen 
halmaradványokat és szarukőveket tartalmazó menilitmárgákat (M,M) talá- 
lunk, melyeg a nyereg csúcsán (D-nél) hiányoznak, sőt részben a völgyben (E 
körül) is már elmosattak, de általában a nyereg közelében össze vannak 
nyomva és rétegeikkel meredeken felállítva, sőt túlhajló állásba is bozva. 
Ha a kőzet A-nál petroleumban dús, akkor a gázok kiterjedése folytán 
valamint a capilláris erő következtében a kőolaj a fölfelé táguló repedések- 
I. ábra. 
ben fölfelé fog szivárogni és a hegylánez B-ki oldalán petroleumkibuvásokat 
képezni. 
Sokszor áthatolják az ilyen esetekben a legdusabb olajnyomok még a 
menilitpalákat is, mi már nem egy izben vezette tévutra a petroleum- 
kutatókat. 
Románország némely pontját kivéve nem ismerek a menilitpalákban 
sehol nagymennyiségű és higfolyós petroleumot. 
A mi pedig a réteggyürődés völgyét illeti, nem akarom állítani, hogy a 
synclinálék petroleumot sohasem tartalmaznak, de tapasztalati tény az, 
hogy ilyen pontokon sokkal mélyebbre lel lefúrnunk, hogy a petroleumtar- 
talmú rétegeket elérhessük, és ez már egymagában is elegendő ok arra nézve 
hogy az ilyen helyeket mellőzzük, minthogy a feltárás költségei túlságos 
nagyok a remélhető petroleuammennyiséghez viszonyítva. 
