MAGYARORSZÁG FÉMBÁNYÁSZATA. 331 
Az e bányászathoz tartozó művek a selmeczbányai és szomszédos Klin- 
ger-tárnán, stefultói, szélaknai, hodrusi, vihnyei és bélabányai völgyekben 
feküsznek. 
Haladásnak konstatálja szerző ezen bányadalomnál az egész vidék 
geologiai részletes felvételét bányászati szempontból, a sűrített levegővel 
hajtott fúrógépeknek alkalmazását, valamint az érczelőkészítésnél a kétszeri 
zúzást, miáltal az iszap képződése tetemesen alászáll. 
A .Szt-Mihály altárnaiv bányatársulat Sclmeczbányán, melynek bánya- 
telkei csak határozott mélységgel bírnak és a felső-bibertárnai telkek felett 
fekszenek ; 
a cGeramb János József bányaegylet Selmeczbányán, melynek 
bányatelkei a hodrusi völgyben feküsznek, és mely jelenleg egyike a legjöve- 
delmezőbb ezüstbányáknak ; 
a ckörmöczi állami bányászats, mely a selmeczinél régibb és az 
1546-ik évig csak magánbirtokosok által miveltetett. A cKároly-aknai 
bányatársulat, mely a körmöczbányai főtelérek fedőjében található számos 
kisebb, nagyobbára aranyban dúsabb telérek lemívelésére van állapítva. Kör- 
möczbánya városának cZsigmond György bányászata Körmöczbányán, mely 
az előbbinek szomszédságában hasonló kisebb telerek lemívelésével foglalkozik ; 
az állami bányamű Aranyidkán ; 
Gróf Andrássy Manó Szent-Háromságiy bányaműve Alsó-Sajón 
Gömörmegyében, mely három párhuzamosan vonuló higanytartalmú fakó- 
érczeket és eczinóbert tartó telért mível ; 
a veresvizi állami bányamű Nagybányán több arany és ezüstöt tar- 
talmazó telér lefejtésével foglalkozik ; 
az állami kereszthegyi bányamű Nagybányán, melynél mívelés alatt 
áll három telér, t. i. a főtelér, a Csora-ér és a Csora feku-ér ; 
az állami bányamű Felsőbányán és Kapnmikon, mely utóbbinak 
bányászata 15, 1—6 "/ vastagság közt ingadozó teléren folyik ; 
a cRota Miklós Annav bányatársulat Kapnikbányán a 12 "/ vastag 
Miklós-telért míveli : . 
az állami bányamű Oláhláposbányán, melynek míivelési tárgyát a 
4—12 "V vastag esten gondviselésv telér képezi ; 
az állami és magánbányamű 0-HRodnán. Ezen bányamű Ó-Rodnától 
észak-keletre 12 7/, távolságban, a mészkő és zöldkőtraechyt érintkezési 
lapján előfordúló éreztömzsök lemívelésére alapíttatott ; 
az állami bányamű Rézbányán. Ezen igen régi és gyakran igen virágzó 
és jövedelmező bányamű 1865-ik évben teljesen felhagyatott és csak 1870-ik 
évben vétetett újra míivelés alá ; 
a szabadalmazott osztrák-magyar államvasúttársaság fémbányászata 
Dognácskán, Csiklován, Oraviczán és Moldován. E. bányászat nagyrészt 
parlagon hever és csak egyes pontokon miveltetik ; így nyeretnek zúzóérezek 
xx 
