MAGYARORSZÁG FÉMBÁNYÁSZATA. 333 
Kénsavas mad ( seb ás 107775 Írt 12 kr 
ÉS Ay set! b ágent se ágáke etszgllzene 14.123 c 60 c 
MANSGÁANÉTOZŐK ses RYA sé ét 18447 u 27 u 
Rézgálicz zs ány Az) pete ke 1,051 c — a 
Vasgálicz LETE Á7 E MANN VIT Cög i Ek. SSZGBOÁ RŰ Öö. 291. c AO04K 
Kén diság g ! ka? dos, ERÖ ÉS Se 1,680 ( — 4 
Összesen  4.895,368 frt 25 kr. o. é.-ben. 
Fémbányászatunk hanyatlásának főokait BELHÁzY a következőkben s0- 
rolja fel : 
A munkabérek emelkedése és a bányászkodáshoz szükséges segéd- 
anyagoknak megdrágulása mellett a mostani kornak a mélyen fekvő, nehe- 
zebben hozzáférhető és némi tekintetben szegényebb érczek maradtak fel. 
A réz és ólom piaczi árának folytonos lejebb szállása a kisebb, pél- 
dául szepesmegyei rézbányák felhagyására kényszerítette a tulajdonosokat. 
Szerző nagyon találóan jegyzi meg, miszerint — — — akétséget alig 
szenved, hogy hazánk igen sok fémbányája, mely az itt előadott kedvezőtlen 
viszonyok miatt csak csekély nyereséggel vagy épen veszteséggel miveltetik, 
szakszerű és az újabb kornak minden téren tapasztalható haladásatt és javi- 
tásait felkaroló vezetés, természetesen az ezekhez. szükséges összegeknek beru- 
házása mellett jövedelmezővé volna tehető, és ez az, mire a bányabirtokosokat 
különösen figyelmeztetni kell. 
Ezen javitásokhoz tartozik első sorbau a bányák pontos és teljes felmé- 
rése, térképezése és ennek alapján minél több szelvénynek a szerkesztése ; a 
fúrógépeknek és a hathatósabb robbantó anyagoknak, mint a dynamitnak 
alkalmazása ; a drága faácsolatnak helyettesítése száraz falakkal ; az érczelő- 
készítésnél a zúzóérczeknek kétszerre való zúzása és az elszórva feküdt zúzó- 
műveknek összpontosítása. 
Miután ismeretes, hogy a mostani nedves úton való érczelőkészítésnél 
a kihozatal korántsem megfelelő és különösen az arany tönkre zúzódik; az 
arany és ezüstérczek száraz úton való előkészítésének újbóli megpróbálását 
czélszerűnek látnók annyival is inkább, miután majdnem 50 évvel ezelőtt 
ezen érczelőkészítési móddal Selmeczen már is sikeres kisérleteket tettek. 
A kísérletek rövid története és leírása a következő : 
MAxaY ÁGosrox ur 1839-ben 22446/1689. számú legfelsőbb elhatáro- 
zással feldarabolt testeknek szemnagyság szerinti száraz uton való elkülöni- 
tésére (egy fúvó által előidézett egyenletes légáramban) 10 évre szóló szaba- 
dalmat nyert. Lobkowitz herczeg, az akkori osztrák birodalmi bányászat 
főnöke e szabadalom tulajdonosát, eljárásának egy állami bányaműhelyben 
való keresztülvitelével bizta meg és e czélra az akkori 3. számű selmeczi 
zúzómű szemeltetett ki. 
A kísérleti munkálatok folytonos ellenőrzés mellett történtek és 300 
