334 GEZELL SÁNDOR : 
mázsa zúzőérez a szilárd sehminterintárnai telérekből csakis 89/o elporzást 
és egyéb veszteséget szolgáltatott. 
A lisztek szérelésénél az első lapáton a széren és lököszéren a, legtisz- 
tább ólommara töményítve mutatkozott, ez után a pyrit és sphalerit. Az 
aranymosó a kézi szérkén némelykor oly nagy aranyszemeket kapott, hogy 
azokat késsel több darabra lehetett vágmi, holott a szokásos érczelőkészítési 
mód mellett eddig a schminterintárnai zúzóérczekben az arany csak is a leg- 
finomabb lisztekben volt található. Minden egyes osztály lisztjei a kézi szér- 
kén aranytartalmukra megpróbáltatván, az eredmény az lett, hogy az arany- 
szemek a lisztszem nagyságának csökkenésével a finom lisztekig, mind. cseké- 
lyebb mennyiségben mutatkoztak. 
A nagymennyiségű és tiszta ólommara iránt kételyek támadtak, mi- 
után az eddigi tapasztalatok szerint a schminterintárnai szilárd zúűzóérczek 
ólommarában igen szegények voltak. A szabadalomtulajdonos véleménye 
szerint az akkori és jelenleg is alkalmazásban levő nedves úton való ércz- 
előkészítésnél úgy az arany, mint az ólommara tönkre zúzódik. 
Ezen mindenesetre figyelemre méltó kísérletek folytatását, melyeket 
azonban az akkori főtisztek úgy látszik kevés érdeklődéssel kísértek, fájda- 
lom, Lobkowitz herczeg hirtelen halála félbeszakította; hogy pedig ezen, 
már 50 évvel ezelőtt megpróbált érczelőkészítési mód egészséges alapon 
nyugszik, bizonyítja az is, hogy egy londoni czég, Jordan és társa az arany- 
és ezüstérczeknek száraz úton való előkészítésre szolgáló készülékek előállí- 
tásával foglalkozik." 
A selmeczi állami bányászatra áttérve, jelenlegi kedvezőtlen eredmé- 
nyei abban gyökereznek, hogy elegendő kellően feltárt érczközökkel nem 
rendelkezik, mely ferde helyzetnek alapja azonban már a mult században 
vettetett meg ; a hosszadalmas háborúk nagy pénzösszegeket szükségelvén, a 
selmeczi bányákban oly űzemrendszert követtek, mely valóságos rablóbányá- 
szatnak nevezhető ; mindig pénzt kellett teremteni a szabályos üzem árán, a 
feltárások visszamaradtak és a selmeczi bányák jövőjét egyedül biztosító 
II-ik József altárnának hajtása is, mely a tervezők által 1782-ben azzal a 
szándékkal kezdetett meg, hogy az 30 év alatt elkészíttessék, 12 évi üzem 
után be lett szüntetve. Ha ez a terv 30 év alatt végre hajtatik, akkor a 
selmeczi bányászat mai napig jövedelmező marad. 
A magyar kormány közegei felismervén a helyzet veszélyes voltát, 
azonnal hozzáláttak az elődök mulasztásainak pótlásához. Nagy erőmegfeszí- 
téssel sikerült a II-ik József altárnán 1878-ban a selmeczi műveletekkel lyu- 
kasztani és a feltárásokhoz csak most lehetett hozzáfogni. 
xX A már régen lejárt szabadalom tulajdonosa, MAKAY ÁGOSTON ur kész, min- 
denkinek, a ki érczelőkészítési eljárását óhajtaná alkalmazni, a legrészletesebb felvilá- 
gosításokkal szolgálni. 
