GERMANIUM ÉS AUSTRIUM. ay 
Ha a germaniumsulfid levegőn hevíttetik vagy salétromsavval melegítjük, 
akkor egy fehér, vörös izzásnál nem illékony, kaliban oldható oxydot képez, ezen 
oldatból megsavanyítás után kénhydrogengáz a jellemző fehér germaniumsulfidot 
választja le. 
Ha az oxyd vagy sulfid hydrogennel redukáltatik, egy gyenge fényű, szürke 
színű, az arzénhez hasonló testet nyerünk, mely vörös izzásnál illékony s gőze a 
jodra emlékeztető kis kristályokban rakódik le. 
A germanium vagy sulfidja chlorgázáramban hevítve fehér, könnyen illó 
chloridot képez, melynek megsavanyított vizes oldatában kénhydrogengáz fehér 
csapadékot idéz elő. 
WINELER! a germanium paránysúlyát 72:75-nek és faji súlyát 5-46-nak 
találta. Ezen számok nagyon közel állnak azon értékekhez, melyeket MENDELEJEFF 
a periodikus törvény alapján előre mondott Eka-Siliciumnak tulajdonított, t. i. az 
Eka-Silicium paránysúlya MENDELEJEFF szerint 72 és faji súlya 5-5. 
WINKLER a germaniumot újabban mint ezüstfehér, törékeny, könnyen 
szétdörzsölhető testet nyerte. 
A germanium két oxydot képez: GeO és GOe, melyeknek két sulfid 
felel meg. A germaniumsulfür, GeS, barnafekete, alkáliákban oldható s a jodéhoz 
hasonló kristályokban fellengíthető; a germaniumsulfid,. GeS2, fehér s úgy visel- 
kedik mint egy sulfoanhydrid. A germaniumtetrachlorid GeCl folyadék, mely 
88 90-nál forr. A tetrajodid, GeJ4s, narancsvörös kristályos s szintén illékony test. 
A germanium szikraspektruma LEcog DE BOISBAUDRAN? vizsgálatai szerint 
egy kék és egy ibolyaszínű vonalat mutat. 
Ezek után kétség nem fér hozzá, hogy a germanium és az Eka-Silicium 
azonosak. A germanium az óncsoportba tartozik s tulajdonságaira nézve legköze- 
lebb áll ezen elemhez. 3 
Érdekes, hogy eddig már három a periodikus törvény alapján előremondott 
elem tényleg föl is födöztetett. Ezek : Gallium, Scandium és Germanium. Gallium 
— Eka-Aluminium :; Scandium — Hka-Bor ; Germanium — KEka-Silicium. 
LISNEmax EpE WEszEL úrral közösen több éven át az arendali orthit össze- 
tételének gualitativ vizsgálatával lévén elfoglalva, ez ásványban egy új fémet fede- 
zett föl, melyet caustrium)-nak nevezett el." 
A sósavval fölbontott orthit, melynek savanyú oldatából az oxalsav körül- 
belül 8"/9, s ha a vas főtömege feroxalat alakjában eltávolíttatik s az erről leszűrt 
savanyú oldat ammonnal telíttetik s azután sóskasavas ammonnal kezeltetik, úgy 
még körülbelül 16"/o ritka földet szolgáltat, a földekről leszűrt oldatból kénhydro- 
géngáz, lényegileg ólom-, réz-, ón- és arsensulfidokból álló csapadékot választ le. 
Ha azonban a lehetőleg közömbös- vagy eczetsavas natriummal kezelt szűr- 
1 Die Identitát des Germaniums mit MENDELEJEFFrs Eka-Silicium. Naturfor- 
scher. XIX. Jahrg. p. 341. 
? LECOg DE BOISBAUDRAN: Ueber das Atomgewicht und das Spectrum des 
Germaniums. Naturwissenschaftliehe Rundschau I. Jahrg. p. 311. 
? LINNEMANN EDE: Austriun, egy új a fémekhez tartozó elem (Sitzungsb. der 
kais. Akad. der Wissenschaften XCIII. Band. II. Abth. Maiheft 1886.) 
Földtani Közlöny, XVII. köt. 1887. 79 
