IRODALOM. 339 
IRODALOM, 
(20.) Dr. KocH Anrat : Ásványtani közlemények Erdélyből. (Orvos-természet- 
tudományi Értesítő, XI. Kolozsvár, 1886, p. 211—226.) 
E czímen szerző Erdély ásványainak kritikai átnézetét tárgyaló munkájá- 
hoz pótlék gyanánt rövidre szabott ásványtani jegyzeteket közöl, a melyeket folyó 
számozással időről-időre folytatni szándékozik. E nembeli első közlése az alábbi 
ásványokat tárgyalja. 1. Mészpát Szász-Lónáról. Alsó eocenkori finomszemű 
mészhomokkő üregeiben egész 10 "nm magas és 5 "m széles kristályok (— 2 R és 
egy meredek skalenoeder, ez utóbbi csak nyomokban). Ezen calcitot már BENKő G. . 
ismertette. 2. Mészpát a kis-sebesi dacitban. A nevezett kőzet mállott részleteiben, 
az üregekben és repedésekben, desmin társaságában lelhető a, calcit, a mely utóbbi 
vagy nagyszemű kristályos, vaskos, vagy pedig jól kiképződött kristálycsoportok- 
ban találtatik. A kristályok sárgásak vagy barnás színűek (co R, — 9": R), félig 
áttetszők és kurta oszlopos kifejlődésűek. 3. Szemcsés mészpáterek a, gyalui amphi- 
bolandesítben. Gyalunál, Meleg-Szamos felé a városi malmok mellett nyitott nagy 
köbányában a zöldköves amphibol-andesit mállottabb részeiben néha 3 §n vastag 
szemcsés calcit-erek találhatók. Ez erek közepén olykor a hézagokban lencsefor- 
mára legömbölyített calcit-kristályokra is akadni. Itt-ott rozsdasárga barnapát- 
csíkok vonúlnak a fehér calciton végig. 4. Öregszemcsés fehér mészpát M.-Peterd- 
nél. A falu felső végén a Gyálu-Ungurusuluj hegyfarkban phyllit közé telepedett 
szürkés-fehér mészkőben csaknem köbméternyi üregeket igen durvaszemű fehér 
calcit tölt ki, melyből csaknem 10 9n élhosszaságú rhomboedereket lehet kihasí- 
tani. 5. Amethyst, köz-guarz és calcit a sztolnai zöldköves dacitban. Sztolnánál a, 
felső-krétakorú homokkőrétegek közül kibukkanó dacittelérben a mállottabb 
helyek repedéseit és üregeit a megnevezett ásványok töltak ki. A hézagokat köz- 
vetlenül szürkés parányi guarz-kristályok "2"/mn vastagon kérgezik, a melyekre 
2—5"/m hosszú, 1—3"/n széles, élénk fényű, világos ibolyaszínű amethyst-kristá- 
lyok rakódtak. Ezekre sárgás- szürkésfehér áttetsző calcit következett és a mész 
apró lyukaiban barnapát található. 6. Mészpát és húsvörös kövelő a. sztolnai Val.- 
Fetyi dacitjában. A sztolnaival megegyező dacitban, az Ó.-Fenes felé eső Val.- 
Fetyi nevű mellékvölgy elején a mállott kőzet üregeit és repedéseit részint sárgás- 
fehér öregszemű calcit tölti ki, részint egy testszínű-húspiros, lágy földes anyag, a 
mely szerző vizsgálatai szerint a kővelőnek egy félesége, a BREIrHAupTr-féle carnat. 
A mint a sziklából kifejtik, tehát nedvesen, áttetsző, zsíros tapintatú és a stearin- 
hoz feltűnően hasonlít ; megszáradva azonban összevissza repedezik s valamivel 
megszilárdul, bár még mindig oly lágy, hogy körömmel karczolható, zsíros tapin- 
tásu. 7. (Juarzfjajták, barnapát, chlorophaeit és wad-kiválások a kis-kapusi 
augitandesítben. Kis-Kapuson és környékén az augitandesit-telérek mandula- vagy 
értöltelékeiből fehér guarzot, carneolt és amethystet, valamint a czímben meg- 
nevezett ásványokat ismerteti szerző. A Köveshegy közeteinek üregeit egy kaoli- 
nos anyag, tele sötétbarna barnapát-kristálykákkal, világos zöld chalcedon-kéreg 
295: 
