IRODALOM. 341 
vastag kéregformában borítja az ürességeket, parányi kristálykák csomójából 
támadva, a melyek sárgás-fehérek, de rendesen élénk sárgák a bekérgező vasrozs- 
dától. A tridymithhártyákon a cacholongszerű cseppköves vagy fürtös sárgás 
fehér, áttetsző opál, olykor egyes guarzkristálykák, de rendesen sötétbarna barna- 
pát parányi rhomboederei találhatók. A tömött kőzetben magában, annak legfino- 
mabb repedéseiben is egy aszfaltnemű ásvány apró, szögletes zárványonként 
van, a melyet a próba csekély mennyisége miatt szerző behatóbban nem vizsgál- 
hatott. 15. Mészpátkristályok Sárdról Gyulafehérvár mellett. Sárdnál a Dum- 
brava-hegy nagy kőbányáiban a lajtabreccia meg a másodkori mészkőzárványok 
lyukait és repedéseit csínos calcit-kristálycsoportok béllelik. A világos barnasárga, 
sűrű mészkőben borsárga, áttetsző rhomboederek (olykor 7"/mn élhosszasággal 
találhatók, melyeknek lapjai azonban nem a legjobban tükröznek. Több kristály 
polusélszögét egy MEYERSTEIN-féle kézi goniometerrel többször megmérvén, közép- 
érték gyanánt szerző 979-t nyert. Ezen mérésből a kérdéses rhomboedert 
— "/5 R-re vonatkoztatja. Más esetekben a — "/5 R kristályok lapjai símák és jól 
csillognak, sok ikerbarázdával a — "2 R szerint. Még az R5 skalenoedert is 
találta a — "/5 R-el kombinálva. A calcit-kristályok színe borsárga, világossár- 
gásfehér, víztiszta. (Kár, hogy ezen kristályok formabeli sajátságait szerző rész- 
letesebben meg nem állapította, annyival inkább, mert a calcitnál — "5 R egy- 
magában alig találtatott még.) 16. Vaskos és kristályodott pyrit Csík-(Gyergyó- 
megyéből. A gyergyói Békásvölgyben vaskos pyrit talkos csillámpalában guarz- 
zal keverve a 4—5 fn vastag ért tölti ki. Csikmegyéből származnak még 1—2 9n 
élhosszaságú pyrit-kristályok is, melyek valószínűen az ottani neocom agyagmár- 
gából valók. A nagy kristályok lapjait apró kristályok egyenközes lapjai mozaik 
módjára borítják. 17. Hümatit Intra-Gáld vidékéről. A vékony hümatit-telepedés . 
a Valye-Blagulujban a csillámpala és a veruccano-conglomerat határán van. 
A hámatit sűrű, sötétbarna, vaskos. 18. Barnaszén Homoród-Almás vidékén. 
Ipari fontossággal nem bír, mert állandó telopedésben még nem találtatott. Az 
erdélyi muzeumnak küldött darab különben igen jó minőségű. Homoród-Oklánd 
határán is lehet barnaszént találni. Végezetül: 19. Greenockit Új-Sinkáról, 
20. rodnai sphalerit vegyi elemzése, 21. zalatnai és rodnai arsenopyrit vegyi 
elemzése, 22. offenbányai sylvanit vegyi összetétele, 23. nagyági krennerit: vegyi 
összetétele, 24. nagyági nagyágitnak vegyi összetétele, 25. nagyági sphaleritnek 
vegyi összetétele, 26. nagyági bournonit vegyi összetéle és 27. vöröspataki arany 
vegyi összetétele, mely közleményben más szerzők dolgozatainak kivonatát adja, 
a melyek már a . Földtani Közlönyv olvasóinak jobbára ismeretesek. — SCHMIDT 5. 
(21.) THas KáRony: A szliácsi források chemiai elemzése. (Értek. a, term. 
tud. köréből. Kiadja a m. tud. Akad. XV. kötet. 7. sz. Budapest 1885. 
28 old.) 
A szliácsi források közől az I-ső számú tükörfürdő, a József-, a Lenkey-, az 
Ádám- és Dorottya-forrás elemeztetett. Az I-ső számú tükörfürdőt THáN KáRoLny, 
a többi négy forrás vizét LENGYEL BÉLA elemezte. 
Az I-ső számú tükörfürdő vize frissen merítve egészen átlátszó, de ha egy- 
ideig a medenczében állott, csekély mennyiségű vashydroxydból álló rozsdaszínű 
