382 Dr FISCHER SAMU: 
gyenge hőfoknál kezeltem, huzamosb állás után leszürve kénammoniumos víz- 
zel kimostam a csapadékot, ezután a csapadékot sósavban feloldva, légenysav 
hozzáadása által főzésközben élenyítettem, azután pedig kéncyankaliummal 
vasra kémleltem. A megmaradt szüredéket sósavval savanyítva mind- 
addig főztem, mig kénhydrogén-szagát elvesztette; ezután leszűrtem, feles 
ammoniakkal telítettem és szénsavas ammoniummal lecsaptam, felfőztem 
és átszűrtem: a jól kimosott csapadékot sósavban feloldva nagyobbrészt 
csupán mészre ammoniak- és oxalsavas ammoniakkal vizsgáltam, néhol 
azonban stronttum- és baryumra is kémleltem. 
Azon folyadékhoz, melyből a meszet a szénsavas ammonium és ammo- 
niak kicsapta, phosphorsavas ammonium-oldatot és ammoniakot adtam, 
mire a magnesta kristályos állapotban vált ki. 
Huzamosb állás után a phosphorsavas magnesia-ammoniumról a folya- 
dékot leszűrtem, bepárologtattam és színkép-készülékkel Natrium és Kalium 
után kutattam. 
E módszer azonban negativ eredménynyel járt, minthogy a kisebb 
mennyiségü kalium a natrium intensiv fénye által eltakartatik, és ennek 
következtében annak jellemző sáva nem látható a szinképben. Huzamosb és 
költséges vizsgálatokba nem kezdhettem, miután időm azt nem engedé. 
A chloralkaliákat együtt határoztam meg, és a netalán echlornatrium 
mellett levő chlorkalium a számításban mint ehlornatrium szerepel, meg- 
határozásuknál a következő eljárást követtem : 
Pontosan lemért mennyiségű sós vizet párolt vízzel higítottam, ezután 
baryumhydrát-oldattal főztem, átszűrtem és a szüredéket szénsavas ammo- 
niak hozzáadása által lecsaptam, a csapadékot leszűrtem, bepárologtattam, 
és ha nagyobb mennyiségű szerves anyag volt jelen, az összes ehloralkali- 
ákat kénsavas sókká alakítottam át és hevítettem. 
Az így nyert maradékot csekély vízben feloldva átszűrtem, ha tisztán 
ehlorfém volt, kevés sósavat adtam hozzá és bepárologtattam, gyenge vörös 
izzásnál kihevítettem és kihülés után lemértem. 
Igy az összes alkaliákat chlorfémek alakjában vagy mint az előbbi 
esetben, kénsavas fémeket nyertem. A talált vagy utóbbi esetben átszámított 
chloralkaliák százaléka, viszonyítva a szilárd anyaghoz és 100-hoz, adta a 
szilárd anyag chloralkali-tartalmát százalékokban. 
A forrás vagy kút vízadó képességét a bejött adatokból számítottam 
ki oly módon, a mint az kiadott útmutatómban jelezve volt. A huszonnégy 
óránként kifolyó mennyiség szorozva a szilárd anyaggal adja a naponként 
kifolyó vízmennyiségben feloldva levő szilárd anyagot. 
A vízoszlop magasságát, a kút mélysegét valamint a forrás vagy küt 
használatát az adatokból merítettem. 
A beküldött hivatalos adatok nyomán van tehát hazánkban 252 hely- 
ség, a hol sóskút vagy sósforrás van, és pedig : 
