434 Dr FISCHER SAMU ! 
dombon túl, a felhagyott felső sóbánya-telepen léteznek. Az e), f),g) alatti sós- 
tavak és a 4) alatti sóskút a várostól délkeletnek, a :római bányáknak nevezett 
fensíkon léteznek. Az 2 ) alatti sósforrás a Martalja nevű szőllőhegy alján van egy 
só-őrház mellett. A /) alatti sósforrás a várostól északkeleti irányban 6 kilo- 
méternyire a Hosszuvölgy és Ördöngős nevű kaszálók között lapályon a keleti 
vasút virágosvölgyi állomásától 1 kilométer távolságban van. Az 17) alatti 
kisebb sósforrás a k) alatti forrástól nem messze a botorom nevű határrészben, 
a völgy aljában a pataknak szélén van. 
Az a) tó sós vizének színe sárgás és zavaros, mert a felette tornyosuló sárga 
agyagos föld még mindig bele omlik. A b), c), d) sóstavak vizének színe tiszta, és 
mind a négy tó szagtalan vizének íze tiszta sós . Az e), f), g) sóstavaknak 
nagyon lankás, tehát esővizes szélei békanyállal vannak meglepve; mélyebb 
részeiben azonban az előbbi sós tavakhoz hasonló minőségű, de kevesebb konyha- 
sót tartalmazó sós víz van. Ezen sós tavak érdekes állatvilágjukról is ismeretesek. 
A h ) alatti sóskút, mert fedve, tehát az esővizektől mentesítve vagyon, a legtisztább 
színű, izű és szagtalan, konyhasó tartalomra nézve pedig az előbbiekhez hasonlítva 
a leggazdagabb sósvíz. Az z ) sósforrás, mint az elébbi 4) sóskútnak természetes 
kiágazása, vizéhez hasonló minőségű. A k ), 1) sósforrások az. alatta 2-—-3 méter 
mélységben fekvő sótömzs hátán folyva, az ezt fedő sárga agyagföldben bugyog- 
nak. fel, vizök a sok mindenféle fertőztetéstől zavaros, keserű sós, büzhö- 
dött szagú. 
Az a), b), c), d ) alatti sós tavakat közvetlenül a sótömzsnek fedő anyaga, 
t. 1. a kék pala és a sárga agyag környezi; ezektől 100—200 méter távolságra 
vannak a gipsz és anhydrit tömeges kőzetek kibuvásai. 
Ezen sós tavaknak víztömege csak nagy esőzések és száraz időjárás alatt vál- 
tozik, t. 1. növekedik vagy apad. E sós tavaknak mélysége a ) 40 méter, 0 ) 36 méter, 
c) 20 méter, d) 12 méter. Az e), f), g), h), 1) alatti sós tavakat, sós kútat és sós 
forrást hasonlóan kék pala és sárga agyag környezi, illetőleg fedi. Az e), f), g ) alatti 
sós tavak mélysége 4—16 méter. Mind ezen sós tavak fürdésre használhatók, de 
kényelem tekintetéből leginkább a b) és e) tavak használtatnak erre; mellettök 
meglehetős kényelmes fürdő és öltöző helyiségek vannak berendezve. 
Az a) tó a köznép által használtatik fürdésre. A d) tónak iszapja nagyobb 
jodtartalma miatt állítólag csúzos bántalmak ellen nagyon jó hatással iszapfür- 
dőnek használtatik. A 2.) sóskút 3 méter mély és űrmérete 15 köbméter. Télen 
nyáron 24 óra alatt egyszer telik meg sós vízzel, melyből csak is Torda város 
lakosainak hetenkint 2 napon a megállapított sós vízmennyiségek a kir. pénz- 
ügyőrség felügyelete alatt kiadatnak. Ezen kút felett levő faszin-épület foly- 
tonosan kettős zár alatt van. Az i) sósforrás e fensíkon levő sóskútból a 
földszin alatt folyik a fensík aljára, hol az agyagrétegek közül kibúván a közelben 
levő Aranyos folyó egy mellékárkába leszivárog. A k) és 7) kisebb sós források 
sós mocsárokat képeznek, és felügyelet alatt vannak. 
Sóskút. Merítés ideje : 1882. szeptember hó 21., délután 5 órakor. Hőm. 90- 
ban : Lev. 2125? ; víz 177509. Sűrűség : 172053. Szilárd alkatrész "/o-okban : 26-49. 
Chlortartalom "/o-okban: 15-72. Talált ehloralkali "/0-okban: 26-0. A szil. alk. 
ehloralk. tart. "/o-okban : 98-05. 
