A SZERBIAI CINNOBER. 531 
távirat és levél csatlakozott s a keresetlen hangulat legjobban bizonyította 
be azt, hogy az ünnepeltek iránti igaz tisztelet és szeretet hozta össze az 
egész társaságot. 
Adja a gondviselés, hogy az elhangzott sok jó kivánság beteljesüljön és 
hogy sokszor üdvözölhessük még a, két jeles hazafit és embert ama munkakör- 
ben, melyhez szegődtek ; azon tudományos pályán, a melyen már jóformán 
25 év óta mint igaz, derék bajnokok szerepelnek. 
Dr. SrauB MóniIcz. 
A SZERBIAI CINNOBER. 
SCHMIDT SÁNDOR-tól, 
(Előadatott a magyarhoni Földtani Társulat 1886. május 12-én tartott szakülésén.) 
(Ehhez az V- és VI-ik tábla.) 
Az Avala-hegyi ércztermőt dr. V. GRoppEcKk ! munkálatából, legköze- 
lebb pedig ZsiGmonpY ViLmos ? úr előadásából annyira megösmertük, hogy 
mindössze azt ismételhetem, miszerint Szerbiában a kéneső-érczeket csak 
1882 óta ismerik. Ezek közül a kristályokban formált cinnober, legalább az 
ásványok nemzetközi forgalmában még mindig ritkaság. Annyival becsesebb 
tehát az az avalai cinnober, melyet SEMSEY ANDoR úr a magyar nemzeti 
muzeum ásvány-földismerési osztályának 1886-ban ajándékozott. Egy tölte- 
lék-darab ez, melynél fehér, víztiszta guarz-kristályokkal béllelt szakadék- 
ban sok fényes, bár apróbb cinnober-kristály van. 
A. cinnober-kristályok eczímere mint tudjuk a básissal tetőzött köpczős, 
rhomboéderes forma. Ez annyira állhatatos, hogy J. ScHaBus ? ismert gyöke- 
res munkálatának szavaival a más és más helyeken termett cinnober-kristá- 
lyokat formájuknál fogya megkülömböztetni nem lehet. A cinnober köpczös 
termetétől csak a Reddington-Mine (California) kristályai tértek el, mert 
ezek É. BERTRAND ! közlése nyomán a hosszú vékony prisma és a tetőn egy 
rhomboéder kombinálásában tűhöz hasonlók, mint a minők a rézoxydulnak 
chalkotrichit nevű kárminvörös féleségei. A szerbiai kristályokat a magyar- 
honi Földtani Társulat 1884. évi május havi gyűlésén dr. SCHAFARZIK 
FERENCcz " úr röviden, mint szokott formájúakat megismertette, de a nemzeti 
:! Ueber das Vorkommen -von (uecksilbererzen am Avala-Berge bei Belgrad in 
Serbien. Zeitschrift f. Berg-, Hütten- u. Salinen -Wesen. XXXIII. Berlin. 1885. 
2 Földtani Közlöny. XVII. 1887. p. 43. 
: Sitzungsb. d. math.-naturwiss. OClasse d. k. Akad. d. Wiss. Wien, 1850, p. 63. 
: GROTH s Zetschr. für Kryst. 2. p. 299. Ref. 
5 Földtani Közl. XIV. 1884, p. 296. 
34 
