MDRAKOZY KAEOLY: 



Bégnek az, hogy minden pontján apró markasitszemek szövik át a hegységet 

 alkotó közetet. 



Chemiai alkotásának fclderitése végett a három helyről gyűjtött anya- 

 közetet, és végre a porczellánföld-telepet vizsgáltam meg. 



1. Anyakőzet a nagymihályi lesznai dombról. 



A megvizsgált példányt Szabó József tanár úr gyűjtötte, az o szívessé- 

 gének köszönhetem, hogy ezt az érdekes darabot megvizsgálhattam. 



Dr. Szabó tanár úr gyűjteményében a következő leírást csatolta ehhez 

 a példányhoz «líh3^olith, gránát kristályokkal, a kaolinná változott loldpát 

 igen kaliumdús (orthoklas-perthitsor))). 



Én ezt a leírást a közét elemzésével bövítem : 



Siliciumdioxyd SiO.^ ... ... ... 70,50 o/o 



Aluminiumoxyd AljO;^ ... 1 7,t)í2 « 



Vasoxyd Fe.p.3 __. ... ... ... ... 1,74 « 



MarkasitFea^ ... ... ... ... - 0,15 « 



Ferrisulfát Fe^^íSO^);, ... ... ... ... 0,07 « 



Calciumoxyd CaO ... ... ... 1,96 « 



Magnesiumoxyd MgO Nyomok 



Kaliumoxyd K^O ... 5,10 0/0 



Natrinmoxyd NavjO __ ... ... ... 0,80 « 



Chemiailag kötött víz HJ^ ... -. 1,61 « 



Hygroscopos víz 0,11 ^h. Fajsúly 2,292. 



Az itt közölt elemzésnél említem fel, hogy az elemzésre előkészített 

 kőzet porát, hogy abban a hygroscopos víz mennyiségét meghatározzam, 

 minden esetben 130*^ C-nál szárítottam állandó súly elérésig; azután gyenge 

 vörös izzásig hevítettem Bunsen-láng fölött 'az anyagot. Az így nyert súlykü- 

 lömbséget izzítási veszteségnek veszem, mely érték jelen esetben egy alka- 

 lommal sem egyenlő a chemiailag kötött víz mennyiségével, mert az a körül- 

 mény, hogy a hegyág minden pontján át van szőve markasitszemcsékkel, 

 tehát kéntartalmú anyaggal, meglehetősen megzavarta a külömben igen egy- 

 szerű elemzés menetét. 



A kőzet minden pontja mállott kisebb-nagyobb mértékben, a markasit, 

 mely sokkal könnyebben elmálló vasbisulfurat mint a pyrit, szenvedett bizo- 

 nyosan szintén ugyanazon hatások alatt, melyek a kőzet orthoklasát részben 

 kaolinná alakították. 



Hő hatására a markasit kéntartalmából veszít, oxygón hatására vas- 

 oxyddá alakul, de hő, oxygón és széndioxyd együttes hatására mehettek itt 

 olyan átalakulások végbe, melyek bizonytalanná teszik, hogy a vas és kén 

 milyen vegyületek alakjában lehetnek még a markasit mellett a kőzetben jelen. 

 Annyit azonban bizonyosra vehettem, hogy a kőzetben a vas egy része mint 



(2) 



