A NAGYMIHÁLYI RHYOLITH-TRACHYTOK ELMÁLLÁSA. 13 



A porczellánföld lemért mennyiségét huzamosabb időn át, platina 

 csészében főzik töménykénsavval, a kénsav ilyen körülmények között a bázi- 

 sos aluminiiimsilicatot megbontja, abból siliciumdioxydot választ le, az 

 aluminiumot meg mint aluminiiimsulfatot feloldja, de feloldja e mellett a 

 vas összes mennyiségét és egy csekély részét a porczellánföldben jelen volt 

 alkáliáknak. 



Ha a felesleges kénsav elpárologtatása után, a meg mindig kénsavtól 

 nedves tömeget nagyobb mennyiségű vízzel elegyítjük, szűrésre készen áll 

 az elegy, és a szűrön átmenő oldatban meghatározhatjuk az aluminiumot. 



A szűrőben visszamaradt részlet tartalmazza a földben jelen volt quarz 

 ós földpát mennyiségén kívül még a bázisos aluminiumsilicatból levált 

 kocsonyás kovasavat is, mely utóbbit a két előbbitől elválaszthatjuk, ha az 

 elegyet főzzük natriumcarbonát-oldattal, mert ilyen oldható silicattá alakúi 

 a frissen levált kovasav. 



Ebből az oldatból szokásos módon sósavval leválaszthatjuk a kovasavat. 



A mindkét műveletnél oldatián állapotban maradt quarz és földpát 

 mennyiségét mérjük, mérés után felnyitjuk, meghatározzuk abból az összes 

 siliciumdioxyd és aluminiumoxyd mennyiségét. 



Az összes kioldható rész mennyiségét megtudjuk, ha az anyag eredeti 

 •mennyiségéből levonjuk a forró kénsav és forró szóda-oldatban oldhatatlan 

 részek mennyiségét. 



Az oldható részek tömegét nevezi Áron és Seger agf/agképzó'-nek 

 (Thonsubstanz). 



Az oldatlan állapotban maradt részletből leválasztott aluminiumoxyd 

 mennyisége szolgál szerintük számítási alapúi arra nézve, hogy megtudják, 

 mennyi volt az eredeti földben a földpát. 



Ezt a mennyiséget orthoklas alakban számítják ki. 



Minden 1 Al^O-j-ra vesznek 3,51 SiÜ^-t es a fennmaradó silícíumdioxydra 

 mondják, hogy az az eredeti földben mint quarz voltjelen. 



Mindezeket a műveleteket kezdik a 1:20° C-nál szárított földdel. 



Eltagadhatatlan, hogy Aron és Seger elemzési módszere geniális, de, 

 mint minden okszerű elemzési módszer, nem ment hibaforrásoktól. 



Minden sav hatása a teljesen ép silicatokra függ a tömegek viszonyá- 

 tól, a hőmérséklettől es az időtől. 



Maga a széndioxyd, mely aránylag gyenge sav, víz jelenlétében az idő 

 hosszú tartama alatt tömegénél fogva a víz közreműködésével milyen, szinte 

 hihetetlen hatásokra képes ! 



Hát a kénsav, a megfelelő mennyiségben, ideig és hőfoknál alkal- 

 mazva, nem támadhatja-e meg a földpátot is? Ha a teljesen ép ortho- 

 klást nem is, de a már elmállott tömegbe zárt részlet kérdés, hogy olyan 

 teljesen ép-e? 



Eltekintve az ellenvetésektől, melyek hibaforrások lehetnek, feltevé- 



(1:í) 



