18 GESELL SÁNDOR: BARNASZÉN ÉS TŐZEG ÁRVAMEGYÉBEN. 



A harmadkori képletek csak egyes pontokon, hol t. i. a patakok az alln- 

 viumba mélyebben bevágnak, különösen a teknő szélén jönnek napfényre és kékes- 

 szürke m:a-gákból iíllanak, melyek a bécsi teknő agyagához hasonlítanak és 

 toetteiie Ferencz cs. kir. bányatanácsos a bécsi bii-odalmi földtani intézet tagja 

 felvételei szerint kövületeket, úgy mint lenyomatokat tartalmaznak. 



Ezen márgák fölött barnaszén rakodott lo és a teknő déli szélén Szlanicz, 

 Usztya, Trsztena, Lieszek, Csunhova, Lafkó és Vavrecska mellett, északi szélén 

 Alsó- ós Felső-Lipnicza, Alsó-Zsobricza, Bobro és Oszada környékén. 



Ezen barnaszénlerakodás kevés ingadozással majd vízszintes fekvésben 

 mutatkozván, nagy valószinűséggel arra következtethetünk, hogy a teknő belse- 

 jében Arvamegyében 100 km-nyi nagyobb területen a szén található lenne. 



A bécsi cs. kir. földtani intézet felvételei és a helyszínén tett észleléseim 

 alapján az eddigi feltárt pontokon a szén 0,60, 0,05, 1,26 és 1,6 m vastagságban 

 mutatkozott és egy helyen Usztyától délre 2 telepet egymás fölött is láttam. 

 Eddig ezen szén nem értékesíttetett és csak Usztya, Lieszek és Csunhova mellett 

 régebben kutató míveletek voltak, de egy kimerítő fm-ás általi kutatás, mely az 

 előjövetel lapos településénél és nagy kiterjedésénél fogva indokolva lenne, eddig 

 még nem eszközöltetett. 



A régi kutatások parlagon hevernek, daczára hogy a szén több helyen 

 mívelésre méltó és fejtése nem nehéz. 



A barnaszén minőségét illetőleg ez a cs. kir. bécsi földtani intézet vegymií- 

 helyében annak idején eszközölt elemzése nyomán igen használhatónak bizonyult 

 és V/o átlagos hamutartalom mellett nagyobb tüzelési erőt mutat, mint a 

 kemény fa. Megerősíti ezt a m. kir. földtani intézet laboratóriumában legújabban 

 eszközölt elemzése, mely szerint tíízképessége 4387 caloria 6,19 hamutartalom 

 mellett. 



Magyarországi szenekkel szemben, úgy mint a brennbergi (4259 caloria) 

 salgótarjáni (4-680) és jeroveczi (I38i caloria), leginkább ez utóbbi horvátországi 

 kitűnő lignittel hasonlítható össze. 



E barjiaszenet, barna vékony rétegzetű márga fedi, mely némely helyeken 

 egy méteren alul, más helyeken 6- — 8 m vastagságban mutatkozik és igen sok 

 C//í/í6'/w< -héjat tartalmaz ; ezen márgára alluvial képződések következnek a Tátra 

 főtömzs töredékéből és kárpáti homokkőből állván a terület mélyebb részeit végre 

 agyag lerakodások fedik, melyeken kiterjedt tőzeg lerakodások fordulnak elő.''- 



Ezen tőzeglerakodások 0,(i0 — 3 méter vastagok; a tőzeg kitűnő minőségi! és 

 a nagyban való értékesítését illetőleg úgy mint a barnaszén figyelmet érdemlő tár- 

 gyat képez. 



* V. ö. Földtani Közlöny, XVI. köl. 314. 1. 



(18) 



