d: hofmann károly. 71 



tekintett rétegcomplexiist, felvétele alkalmával benne talált kövületek nyo- 

 mán, a legfelső triásznak (födolomitnak) megfelelőnek mutatja ki; a m. föld- 

 tani társulat 1869 jan. 27-iki szakülésén pedig a hárshegyi homokkőről, 

 valamint a svábhegyi homokkő és mészkőről értekezett, mely értekezésről a 

 ((Verh. d. k. k. geol. 1\. A..)-ban (1861), 97. 1.) B. W. röviden referált (Ueh. 

 d. geol. Altér d. an d. Ofner Schwabenberge sich verbreitenden Süsswasser 

 Ablagerungen.»). 



A m. kir. földtani intézet «'Evkönyvei) I. kötetében 1871-ben jelent 

 meg aztán tőle «A buda-kovácsii heijység földtani viszomjai« czime alatt e 

 hegység rendszeres részletes leirása, mely az általa készített térképpel egye- 

 temben e hegység földtani viszonyaira nézve mindig az alapot és főkútfor- 

 rást fogja képezni. E dolgozata végén jobb áttekintés végett az idősb har- 

 madkoru képződmények táblázatát, valamint eg}' táblán gondosan készített 

 szelvényeket közöl, mely utóbbiak egy részét, úgymint Budapest környéké- 

 nek geológiai térképét, Zsigmondy Yil:\ios «A városligeti artézi kút Buda- 

 pesten» czímen 1878-ban megjelent közleményében felhasználta. 



1871 május 17-én a magy. tudom, akadémiának Lónyay Menyhért 

 elnöklete alatt tartott XXXI. nagygyűlésében dr. Hofmann Káeoly 23 sza- 

 vazattal 9 ellenében az akadémia levelező tagjául választatott. 



Társulatunknak 1870 január 19-én tartott szakülésén a «Lystriodon 

 splendens új Icletlirlyéró'l Erdélybni» értekezett (1. Földtani Közlöny I. évf. 

 3. 1.), a "Földtani Közlöny» II. évfolyamának 71 — 79. lapján pedig a Ásvány- 

 tani közlemények a Vihorlat-Guttin trachyth egységnek keleti részéből » czím 

 alatt találunk tőle érdekes közleményt, ügy ez utóbbit, mint a budai-kovácsii 

 hegységet tárgyaló munkáját a bécsi földtani intézet «Verhandlungen»-jában 

 kivonatosan Fuchs ismertette. 



A kir. magy. természettudományi társulat 1872 jan. 17-én tartott 

 közgyűlésén választmányi tagjának választotta HoFMANN-t, mely minőségé- 

 ben mint a földtan rovatvezetője 1877-ig működött. 1872-ben a nevezett 

 társulat Cotta, Geologie der Gegenicart czímű munkájának magyarra fordí- 

 tását és kiadását határozván el, a társulat megbízásából e mü fordítását 

 (A jelen geológiája, mely 1873-ban megjelent) Petrovtcs Gyula, a revisiót 

 pedig dr. Hofmann Káeoly teljesítette. 



. 1872 november 23-án Hofmann a földtani intézet első fögeologusává 

 léptettetett elő, mely állásban élete végéig maradt. 



1873-ban «A Vihorlat-Guttin-hcgység némely kvarcztartalmú trachyt- 

 jának plagioklaskristalyairóln értekezett társulatunkban, mely értekezés 

 a ((Földtani Közlöny » III. évfolyamának 80 — 94. lapján, egy mellékelt és 

 általa rajzolt táblával (I. tábla) megjelent. 



Ugyanez év őszén a bécsi nemzetközi kiállítás tanulmányozása után 

 engedélj'ezett hat heti szabadsággal együtt utaztunk Olaszországba. A híres 

 műkincsek megtekintése és élvezete mellett a természetrajzi muzeumokat 



(59) 



