72 T. ROTH LAJOS : 



Turinban és Bolognában látogattuk meg ; Eómából az albani hegységbe tet- 

 tünk igen érdekes kirándulást; NájDoIy környékén a kivált geológusnak oly 

 érdekes pontokat mind felkerestük ; két izben a Mte Vesuviot is megmász- 

 tuk ; de a lipari szigetekre — sajnos — nem juthattunk el, minthogy az 

 akkoriban Olaszországban uralkodott cholera miatt hosszabb ideig quarau- 

 taine-ben kellett volna maradnunk. Visszautazásunk alkalmával dr. Hof- 

 MANN, kedves útitársamtól Veronán november ::i 1-én elbúcsúztam, ö pedig 

 még Vieenza s majd Nizza környékét kereste fel, hol az ottani ó-harmadkori 

 rétegeket tanulmányozandó, tett kirándulásokat. Az anyagot, melyet e kirán- 

 dulásokon gyűjtött és vett, a földtani intézetnek ajándékozta, hol az őriztetik. 



Szintén még 1873-ban jelent meg a földtani iutézet « Evkönyve « 

 IL kötetében (193 — 215. 1.) dr. Hofmann KÁKOLY-tól az « Adalék a buda- 

 kovácsii hegység másodkori és régibb harmadkori képződései puháng-faiiná- 

 jának ismeretéhez^ czímü munka. Ez a «Buda-kovácsii hegység földtani viszo- 

 nyai)) ezimű munkálatának paleontológiái toldalékát képezi és a födolomit- 

 ból, közép, felső eocén- és az alsó oligocénböl származó, legnagyobbrészt új 

 puhányfajok leírását, valamint a 6 mellékelt táblán- (XII — XVII. t.) azoknak 

 ábráit tartalmazza. 



1874-ben B. v. Cotta levélben azon kérdést intézte HoFMANX-hoz, 

 váljon nem volna-e hajlandó, Éjszak-Amerikában teljesítendő geológiai 

 kutatásokat magára vállalni ? Minthogy azonban e feladat keresztülvitelére 

 HoFMANN-nak legalább egy évi szabadságidő kellett volna, a megtisztelő 

 felhívást megköszönve, azt nem fogadta el. 



A "Földtani Közlöny.) IV. 'évfolyamában (1874, 303—312. lap) «.:í déli 

 Bakony bazaltjai» -czimen találunk HoFMANN-tól megint érdekes, de e tárgyra 

 vonatkozólag csak előzetes közleményt. A főmunka »A déli Bakony bazall- 

 kó'zeteia czímmel a földtani intézet «Evkönyv»-ének III. kötetében mint ennek 

 harmadik füzete (339 — 525. 1.) 1878-ban jelent meg 3 kőnyomatú, a bako- 

 nyi bazaltok vékonycsiszolati részleteinek mikroszkopiái képét ábrázoló táb- 

 lával (XIII — XV. t.), egy BöcKH János felvétele nyomán szerkesztett földtani 

 térképpel (XVT. t.) és több a szöveg közt feltüntetett fametszettel. 



iNKEvBÉLAa (.Földtani Közlöny.) VIII. évfolyamában (1878, 239 -243.1.) 

 e szellemesen írt, rendkívül érdekes munkát ismertetve, többek közt ezeket 

 mondja: «Földtani irodalmunknak ezen majdnem parlag területén az előt- 

 tünk fekvő munka. . . mindenesetre a legjelentékenyebb lépést jelöli.) és(241 . 1.) 

 «Az észlelések, összehasonlítások és fejtegetések dúsgazdag mennyiségét, 

 melyet a szerző ezen lapokban lerakott, lehetetlen volna csak vázlatosan is 

 idéznünk a nélkül, hogy áttekinthetőségükben és benső összefüggésükben 

 rejlő becsüket csorbítanék. Legyen tehát elég arra utalni, hogy a szerzőnek 

 sikerült, Böckh úr kutatásai eredményeit felhasználva és saját észleleteivel 

 összekapcsolva, jól támogatott érvekkel kimutatni, hogy az egész szóban 

 forgó bazaltcsoport úgy szólván egjetlenegy sorvulkánnak tekintendő. » 



(60) 



