74 T. ROTH LAJOS: 



Sziki gij megye keleti részében tett földtani részletes felvételekróí» -czimen meg- 

 jelent értekezésében adott számot, melyhez egy szelvényeket feltüntető 

 tábla (I.) van mellékelve. Ezen értekezésében — különösen e vidék óliarmad- 

 kori lerakodásainak általa keresztülvitt részletes osztályozására nézve — 

 ismét egy alapvető, mesteri munkával találkozunk. A «Földt. Közlöny»-nek 

 ugyanezen (IX.) évfolyamában (406 — 411. 1.) « Menjefiyzésck trachytanycKj- 

 nak a hazai ó-harmadkori lerakodásokban való előfordulására nézve» czimü 

 czikket, valamint a 485 — 488. lapon e czikket kiegészítő pótlékot közölt. 



Dr. HoFMANN-nak 1879-, 1880- és 1881-ben végzett földtani felvéte- 

 leiről havi jelentései nyomán Hantken által igen röviden összefoglalt közle- 

 ményeket a ((Verhandl. d. k. k. geol. E. Anst.») 1880 — 1882. évfolyamában 

 találunk a bécsi földtani intézet igazgatójának ott közölt évi jelentéseiben, 

 HoFMANX az utóbbi (1881-ki) felvételének eredményeit azonban ö maga 

 közölte a <(Föld. Közlöny*) XI. évfolyamában (1881, 244 — 255. 1.) « Jelentés 

 az 1881-ki évben az éjszaknyugat-erdélyi határhegységben és környékén tett 

 földtani részletes felvételrŐl» czíme alatt. 



A (.Földtani Közlöny.. X. évfolyamában (1880, 245—292. 1.) dr. Hof- 

 MANN-nak «Buda vidékének némely ó-harmadkori képzödéséröU szóló érte- 

 kezése jelent meg, meljTŐl a « Verhandl. d. k. k. geol. E. Anst... 1881. évfolya- 

 mában (165—167. 1.) A. B. referált. 



1 881-ben a budai keserűviz-forrásoknál kijelölendő védőterület ügyében 

 fordult a budai bányakapitányság dr. Hofmann KÍEOLY-hoz, őt, valamint 

 LóczY LAJOS-t ez ügyben való szakvéleményadásra felkérve. Az együttesen 

 keresztülvitt részletes tanulmányozás után dr. Hofmann fogalmazta e kér- 

 désben a beható, alapos véleményt. Ugyanebben az évben Hofmann a 

 magyar mérnök- és épitészegyletbe mint rendes tag lépett be. 



Szintén 1881 -ben Lederer Sándor, budaj)esti lakos, arra kérte fel 

 dr, HoFMANN-t, miként az uglieviki bariiaszén-elöjövetelröl Boszniában 

 geológia-bányászati szakvéleményt adna. Hofmann e felkérésnek engedve, 

 az év májusában a hely szinére utazott, hol topográfiai térkép nélkül volt 

 kénytelen feladatát keresztülvinni. Szakavatott véleménye vBericht über das 

 Brannkohlen-Vorkommen von Uglievik und Umgebung unireit Bjelina in 

 Bosnienn czímen jelent meg külön kiadványként. 



1882-ben még egyszer jutott nekem a szerencse, hogy dr. Hofmann 

 KÁKOLY kedves társaságában utazhattam. Az alkalmat erre a Coquand-íéle 

 gyűjtemény Marseilleben szolgáltatta, melynek megvételét és a kir. Földtani 

 Intézetnek való ajándékozását nemeslelkű mecénásunk, Semsey Andor úr, 

 elhatározta volt. A földtani intézet részéről e remek gyűjtemény átvételével 

 megbízva, a nevezett év február 28-án — - az örömünkre hozzánk csatlako- 

 zott adományozóval együtt — indultunk útnak. Visszatértünk után Hof^iann 

 kiküldetésünkről beható részletes jelentést terjesztett a földtani intézet 

 igazgatósága s illetve a megbízó minisztérium elé. 



(62) 



