82 TÉGLÁS GÁBOR: 



gató szíves közlése folytán tudomásomra jutott következő két eset. Az álta- 

 lam látott 4,656 kilogramm súlyú érez 3,0í?9 kilogramm aranyat, tehát 

 1 kilogramm érez 657 gramm aranyat szolgáltatott. Egy másik esetben egy 

 kilogramm érczben 788 gramm arany volt. 



A muszári aranybányászat a liimyadmegyei lluda és Felsö-Lunkoj 

 községek határos részében valamint a Felső Lnnkoj községnek a Gyalu-Fe- 

 tyi-hegyre terjedöreszében terül el és 1889 óta a geistlingeni ipartár.siüat 

 ezéget viselő részvény-társulat által van üzembe véve.* A bányászat súly- 

 pontja jelenleg a Muszári völgy Mária tárnájára és egy e völgy alsó részéből 

 hajtott altárnára esik. Ezek elsejét, melyben a nagytömegű aranyleletet a 

 harmadik keresztvágaton túl, mintegy 70 méternyi távolságban ütötték meg, 

 november hó 15-én a bányaigazgató szíves kalauzolása mellett tekintettem 

 meg. De a bánya legnevezetesebb helyének megtekintéséről le kellett mon- 

 danom, miután az aranyércz kinyerésénél vagy másfél méternyire a műve- 

 lési szint alá dolgoztak, az üreg pedig a kinyerés és odaérkezésem időszaka 

 között vízzel telt meg. 



írásbeli értesítés alapján azonban mondhatom, hogy e helyen az arany 

 bővebb előfordulását három, illetőleg négy telér találkozása eredményezte. 



A tárna, az érczbányáknál dívó szokástól eltérőleg, ket méternél jóval 

 magasabb, körülbelül a magasság alsó harmadában legszélesebb, lefele keve- 

 set szűkül, felfelé pedig csúcsban végződik. A trachyt szilárdsága fölöslegessé 

 teszi a tárna áesolását. 



Végül pedig legyen szabad Köllner P. a muszári bányaigazgató és 

 Groebel építészeti igazgató uraknak szíves tanácsaikért, valamint Brádon 

 létem alatt ós azután is tanúsított előzékenységükért köszönetemet e helyen 

 kifejezésre juttatnom. 



A YÜLKOJI BÁNYiSZxVT ÖSMIYELETEI ÉS RÓMAI MÜVEI 

 A KORABU HEGY ALJÁN, ZALATHXA MEIJ.ETT. 



TÉGLÁS GÁBOR-tÓl. 



A római bányászat gyúpoutját szintén az Ompoly völgyén fekvő Zalatlma 

 szolgáltatá, a mint hogy mind e mai- napig ez a sokat emlegetett báuyavíh-os 

 tokinthető az erdélyrészi Érczhegység aranybányászat! centrumának. Zalathna 

 geographiai fekvése nagy vidékek kapcsolatát biztosítja s az Abriulvíz, Fehér- 

 Körös, Algyógyi vízrendszer (Nagy- Almás, Tekerő-Pojana patakai) mind egyaránt 



* Weisz Tádé : Az erdélj'részi Ijáuyászat rövid isniortetése. A miigy. kir. fölJ- 

 taiii intézet Évkönyve. IX. kötet. p. 140. Budapest. ISDl. 



(70) 



