86 LAPIS LAZULI. 



Becker W. G. freiburgi bányász a <> Journal einer bergmaunischeu Eeise durcb 

 Ungarn und Siebenbürgen " czím alatt kiadott naplójában. 



A Péter-Pál átlag 16-karatos, olykor 4-karatos aranyat szolgáltat. Az idevaló 

 aranyat halvány szalmasárga színe bárhol felismerhetővé teszi s általában azt az 

 ezüsttartalmu féleséget szolgáltatja, melyet elektron néven ismertek a görögök. 



A Péter Pál tőszomszédságába eső botesi Jakab és Anna bányászat eredete 

 nem vihető fel a rómaiakig. Ezt lS05-bon nyitotta a Schafkovits család. lSi8-ban 

 az érczelőkészítő művek feldulatván, a bányászat pangásnak indult s csak a 70-es 

 évekkel lendült fel ismét. Ekkor a gazdag zuzérczektől eltekintve 11 — 30 kg 

 aranyat szolgáltatott évente. A botesi teliérek kárpáti homokkőben fejlődtek ki s 

 metermázsánkint 2 kg tartalmú fakóérczet hordanak. A szabad arany fészkekben, 

 lencsékben fejlődött ki s 1882-ben egy ilyen lencse 2 m szélességben 4- m hosszú- 

 ságban 20 kg szabad aranyat adott. A fő-, a Jakab és Anna teliérek a tellértöl- 

 telékkel együtt átlag 80 cm, a «Slevesana» gazdag tellér 50 cm vastagok. Itt jő 

 elő a tellurezüst, mely Nagyágon, Rézbányán (igen tiszta), Szibériában a Szavacz- 

 kuszky bányában, Közép-Amerika Utah államában Kedrsage és Coloradoban Red- 

 Cloud bányában fordul még elé. 



E bánya a vulkojival közös tulajdont képez. 



LAPIS lazi;li. 



(M. J. Pylaew. Drágakövek czíiuű müve utáu (Sz.-Pétervár 1888. 

 Il-dik kiadásj. 



Lajjis lazuli, lazurkő, lapis lazur, örménykő, bucharai kő, piorre d'azur, 

 azure stone, lapis stellatus (régi latin elnevezése a lazm-kőnek, melyet a benne 

 ritkábban előforduló aranyos pontok és erecskéktől kapott. A c lazur « szó a perzsa 

 (dazvui'di) -tói származik. A szép lazurkő színének sötétkéknek vagy kéknek kell 

 lennie ; a feketés kék vagy világoskék kevésre becsültetik. 



Eégibb időben a lazurkő a gyógyászatban és technikában nyert alkalmazást. 

 A régi pharmacologiában találjuk, hogy belőle készítették az ú. n. nconfectio 

 alkermes))-t, mely 20 — 25 gran adagban bevéve a belekre izgatólag hatott. 

 Későbben — mint tudjuk ■ — az ultramarin festéket készítették belőle. Szabályos 

 rendszerben kristályodik, de jól kiképződött kristályok ritkíík, leginkább kristá- 

 lyodottan és tömegekben fordul elŐ. 



Jó minőségű lazurkő találtatik darabokban Baikal partjain és a beléje sza- 

 kadó Szlyudánka nevű patakban ; előfordul továbbá Bucharában eddig nem igen 

 ösmert geológiai feltételek mellett. 



Az orosz kormány a lazurkő lelőhelyeinek felkutatásában különböző idők- 

 ben több kísérletet tett, de ezek nem Lozták meg a kellő sikert. Már II. Katalin 

 czárnő idejében történt a lazurkőnek első feltalálása Baikal környékén, amidőn 

 bizonyos Lapsin véletlenül talált egy lazurkövet a fent említett Szlyudánka patak 

 homokjában. 



1809-ben Jákowlew nevű bányaesküdt küldetett ki Irkutzkba aranytelepek 



(74) 



