IRODALOM. 89 



m. A VI. kir. földtani intézet évi jelentése 1887-ró'l. 

 IV. -Jaltreshevicht d. h'Jnigl. iing. geolog. Anstaltfür 1886. 

 V. A m. kir. földtani intézet Kiadványai soi'ozatában : 



Petrik Lajos : A riolitos kőzetek agyagipari czélokra való alkalmazása. 

 YI. lhd>licationen d. kgl. iing. geol. Anstalt-hím : 



LuDviG Petrik : Ueber dia Verwendbarkeit der Rhyolithe fiir die 

 Zwecke der keramischeu Industrie. 

 A térképek közül kiadatott : 

 1 : 1 14.000 mértékben a) Pozsony vidéke D^ (Dunántúli rész) ; 



b) Komárom vidéke E,, (Dunántúli rész) ; 

 1 : 75.000 mértékben : a) 4*^,°^^ = Hadad-Zsibó környéke ; 



' XXVIII. rov. "^ 



b)^k^=^^PP^ környéke. 



II. Felvételi jelentések. 

 1. LóczY Lajos : A Maros és Fehér-Körös közötti krétaterület Aradmegyeben. 



A geologiailag térképezett terület, mely a 1:75.000 méretű 



21. Zona 



XXVI. és XXVU. roT. 



speciális lapokon van ábrázolva, orogi-aphiailag aDrócsa-hegység zömét képezi, mely- 

 ből észak és délfelé szabályos harántvölgyek nyúlnak le. E terület geológiai alkotásá- 

 ban szerepelnek: 1. Kristályos és félig kristályos palák: phyllit, quarzos csillám- 

 pbyllit, quarzittelepek, zöld palák, gnájsz, quarzbreccia, phyllites-sericites quarz- 

 conglomerat és kristályos mészkő, ű. Kréta systema üledékei: Kárpáti homokkő, 

 porphyr és diabas tufás rétegekkel, óriási conglomeratokkal ; elegyesvizű agyagos 

 lerakodások, hippurit mészkő, homokkő, conglomerat és márgák. 3. Neogén: 

 andesit, conglomerat, tufa és breccia ; pontusi conglomerat és homok. -i. Fliocén 

 vagy ó-diluvium : magasan fekvő óriás kavics ; babérczes agyag és nyárok. 

 5. Alluvium. A tömeges eruptivkőzetek közül előfordulnak ott: diorit, gránit és 

 pegmatit, quarz-porphyr, diabas (gömbös diabas és szurokkő) és augit-andesit. 



2. Dr. Pethö Gyula: Kiegészítő' felvételek a Fehér-Körös völgyének jobb és 

 balparti részein. 



I. Hegyes-Dröcsa északi kidgazásai Buttyin-Kiszindia-Pajosény és Gura- 

 honcz között a Fehér-Körös bal jyartján. A hegység e szegélye két merőben külön- 

 böző részből áll : a nyugoti hegyes, a keleti halmos és ten-aszos. A nyugoti részben 

 túlnyomólag b, pyroxen-andesittiifa uralkodik, mely ereszben még jókora területet 

 borító pltylliteken terül. ' A kiszindiai völgytágulat két pontján hyperstheu-augit- 

 andesit lávaárjainak nyomai is feltalálhatók. Ezeken kívül egyes pontokon szar- 

 mata-rétegek jellemző kövületekkel. A szegély keleti részén uralkodó szerepet a 

 pontusi kor képződményei játszanak, melyek többnyire diluviális kavicscsal és 

 agyaggal vannak terraszszertíeu elborítva. 



II. Beél környéke és a Kodru-hegység délnyugati lejtője alatt eltér ídÖ vidék. 

 E területen főleg az andesittufák és a pontusi üledékek uralkodnak. Legmélyebb 

 rétegek az andesittufák, melyekre pár helyen rátelepülve szarmata-mész maradvá- 

 nyok láthatók. A pontusi üledékek márga, agj'ag, homok és kavics lerakódások- 



(77) 



