IRODALOM. 91 



leges, azokat a uép — habár szintén nem éppen találóan — majdnem mindenütt 

 hanixoknak nevezi. Maguk a csoportbeli homokkövek vidékek szerint, petro- 

 grapliiiü minőségük tekintetében elég szembetűnően különböznek egymástól : 

 hol finom szeműek, hol conglomerátosak, hol meg csillámdúsak.''' 4. A jura mc'szkő 

 es viehipJn/r a vidéken csak itt ott, nyomokban és igen jelentéktelen rögökben 

 fordulnak elő. A mészkő szirtek helyenkint kövületeket is tartalmaznak ; a mela- 

 phyr olykor mandulaköves. 5. A dilavium éa alluriuin. A diluvium kavics és 

 durva homok lerakódások alakjában, helyenkint s nevezetesen a Fekete-Tisza 

 mentén tanulságos terrászokat képez ; az alluvium a nagyobb síkokat borítja. 

 Végre a bejárt területen oly jelenségekre is lehet akadni, a melyekből gyanítani 

 lehet, hogy azon a vidéken egykor glecserek is léteztek. 



5. Telegdi Eoth Lajos : Kras.w-szörényi hegység ny-i széle Illadia, Csiklova 

 és Oravicza környékén. 



A felvett terület az 1 : 25.000 méretű 25 és 26. Z. XXV. rov. speciális 

 lapokra esik. Ezen a területen szerepelnek: I. Valeozoos kcpzödmémidc. Vagy 

 a jura mészkövek közé ékelődve a felvett területen szétszórt foltokban vagy 

 vékony vonulatok alakjában előfordulnák homokos és palás agyag lerakódások, 

 melyek fölfelé mészkőrétegekkel is váltakozhatnak. E különböző szövetű és sziníí 

 homokkő és szürkés, barnás agyag rétegek váltakozásából álló üledékcsoport 

 rétegeiben oly növények fordulnak elő, melyeknél fogva a túluyomólag homok- 

 kövekből álló képződmények az alsó dyas-hoz vagy alsd IiOf]die<itínd -hez szá- 

 míthatók. 



n. Mezozoos képzödmáiyeh. a) Callorien-rétegek csak csekély területet borí- 

 tanak. Általában sárgás vagy kékes szürke, márgás mészkövekkel vannak ezek kép- 

 viselve, melyekben bŐven különböző sziuű szarukŐ betelepülések fordulnak elő. 

 b) Maim lerakodások, az élőbbenieknél nagyobb területet borítanak, mint mész- 

 márga és mészkő üledékek, melyek helyenkint jellemző kövületeket is tartalmaz- 

 nak. A mészkövek eruptív kőzetek közelében gyakran teljesen átkristályosodtak, 

 vagy quarzitosak lettek, c) KrétaícorhcU lerakodások, világos sárgás szürke, fehéres, 

 vöröses, többnyire oolithos, olykor dolomitos mészkövekkel és beléjök települt 

 márgákkal vannak képviselve. A mészkőben lithothamniumok, foraminiferák, 

 requieuiák és más meghatározható kövületek fordulnak elŐ, melyeknél fogva az 

 a kréta lerakodások középcsoportjába helyezendő. III. Trachyt. Csiklova-Oravicza- 

 bánya környékén összefüggő tömegben és számos kis áttörésben fordul elő. 

 A főtömeg kőzetének habitusa többnyire dioritos, az apró áttöréseké pedig 

 trachytos. IV. Mesztufa-képződt'sek a területen apró foltocskák alakjában több 

 ponton fordulnak elő és néhány helyen növényleuyomatokat és csigákat is tar- 

 talmaznak. 



6. Halaváts Gyula : Jelentés az 1888 érben Doynácska és J'askő vidékén 

 eszközölt részletes földtani felvételekről. 



Az átkutatott terület földtani alkotásában szerepelnek : Alluvium, trachyt, 

 érczes contact képződmények, (kréta) mészkő és kristályos palák. 1. A kristályos 



* Ezen jelzőt Posewitz úr az utóbbi években már vépkép elejtette, mi évi 

 jelentéseiből kivehető. 



(79) 



