92 IRODALOM. 



palák a délmagyarorszíígi 3-ik kristályos palacsoporthoz tartoznak és képviselve 

 vaunak köztük : chloritgnájsz, cbloritpala, quarzitpalák, chloritos phyllitek, gra- 

 nulit és biotit gnájsz. Í2. A mészkő egyes megszakításokkal vonulatszerűen húzódik 

 át a felvett területen. Teljesen kristályos szemcsés, fehér, olykor sárga vagy vör- 

 henyes szinű s tömegesnek látszik. 3. Az érczes contact hépzödmáiijek (gránát- 

 szikla, Granatfels) a kristályos mész környékén fordulnak elő egyes vonulatsze- 

 rűen elhelyezett rögök alakjában, sőt néha magába a mészkőbe is beékelődnek, 

 máskor a kisebb mészkő foltokat teljesen körülfogják. Ezek az érdekes képződmé- 

 nyek részint a kristályos palákkal, részint a trachyttal érintkeznek. Túlnyomólag 

 gránát, alárendelten pyroxen és amphibol ásványok keverékéből állanak, melyek- 

 hez rendesen epidot, chlorit, szerpentin, calcit és egyéb ásványok is társulnak. Ben- 

 nök és közeli szomszédságukban lencsealalai tömzsökben különböző érezek fordul- 

 nak elő, nevezetesen : magnetit, haematit, limonit, pyrit, chalkopyrit, galenit stb. 

 4. A trachyt (bánatit) itt északdéli irányú vonulat alakjában fordul elő, többnyire 

 kristályos szövetű, de nagyon mállott ; benne ritkán ércztartalmu quarzerek is 

 előfordulnak. Az alluvium a szűk patakvölgyek fenekét kavics és homokkő lerako- 

 díísok alakjában borítja. 



Függelék. A resiczai csontharlang. Egy a szöveg közé nyomott ábrával. 

 A barlang, melyben ősemlösök maradványai fordulnak elő, a Sztirnik völgy déli 

 oldalán, magasan, közel a hegygerinczéhez krétakori mészkőben van. Kisebbszerű, 

 inkább odu mint barlang. Benne Ursus spelaeus, Hyaena spelaea, Elephas primi- 

 genius, Equus sp. maradványokat találtak. 



7. Dr. ScHAFARZiK Ferencz : Gcohujiai icíjyzcteh a Krassó-szörényi hegíjséíj 

 mehacUai vonulatából. 4 szelvénynyel. 



I. A Jesselnicza imtak környchéröl. Pojána Balcsin és Kraku-puligasu közt. 

 E szakasz nyugoti része muscovit- biotit gránitból áll, mely szövetben igen inga- 

 dozik. A gránitterületén 7 ponton quarzporphyr és egy helyen diorit fordul elő. 

 A gránitterülethez keletfelől egy gnájsz-gránitöv csatlakozik, melyhez a kristályos 

 palák első csoportja (aplitos gnájsz, csillámgnájsz, granulit stb.) csatlakozik és 

 ezekhez ismét a phyllitek csoportja. A Kraku Nyámczu végén felsitporphyrok kitö- 

 rése észlelhető. A rétegszerkezet viszonyait az első ábrán mutatja be. II. A Jablani- 

 cza-plugovüi neogén öböl. Ezen öböl szélét a mediterrán, közepét pedig a szarmata 

 üledékek foglalják el. A mediterrán üledékek állanak meszes homok, conglome- 

 rátos homokkő, durva csillámos homokkő, kékes agyag, kékes muskovitos homokkő 

 és gránit málladékát tartalmazó homokkő lerakodásokból, melyek helyenkint 

 telve vannak jellemző kövületekkel. A szarmata üledékek alsó rétegeit kékesszürke 

 homokos tályag, a felsőket pedig laza fehér csillámos homok és kavicsos homok- 

 rétegek képezik, melyeknek alsóbb rétegeiben jellemző kövületek is előfordulnak. 

 Ezek az üledékek helyenkint nagyon megvannak zavarodva és az észlelhető 

 gyűrődésekből gyanítani lehet, hogy a környező hegyek kiemelkedése lerakodásuk 

 után is még folyamatban volt. III. A Valea-Bol'ramicza és Cserna közti hegység 

 aKulmea, Plaju Prisiesfci, Vurfu-Calcatie és Hicelovetiu területén. Egy gnájsz vonu- 

 lat ez, mely a harmadik és alárendelten az első palacsoport kőzeteiből áll. E vonu- 

 la'ot K, É és Ny felől köpenyszerűen a következő üledékek veszik körül : dyas- 



(80) 



