í(8 TÁRSULATI ÜGYEK. 



szürkék. A psendomorphismus mellett tanúskodik az is, hogy a leveles szei'kezet a 

 kristályok nem minden részén tűnik elő és a kristályhalmazoknál nem mindig egy 

 irányú. Egy kristályon két nagyobb tetrakishexaéderlap hajlását meg lehetett 

 közelítő mérésekkel határozni a hexaüderhez, 1° 23' (!) valószinű hibával : 



100 hol = 17° 36' 

 100 pqo = 35 45 

 E megbizhatlan mérésekből a két tetrakishexaeder, a melyet a g\'émánton 



szintén ismerünk, volna : 



calc. obs. 



100.310 = 18° i>G' 17° 30' 



100.320 = 33 41 35 45 



A nowo-urei meteoritben fedezték fel először a gyémántot (18S8), legújab- 

 ban pedig a magurai meteorvasban." 



Ezek alapján szerző Kose G. nézetéhez csatlakozik, a mely szerint a diftonit 

 lirafit-pseudomorphosa (fyémánt után. Zimányi Káeoly. 



TÁRSULATI ÜGYEK. 



II. SZAKŰLÉS 1892 MÁECZIUS HÓ 2-ÁN. 

 Elnök : Dr. Szabó József. 



Az első titkár felolvassa néhai dr. Hofmann Károly özvegyének levelét, a 

 melyben bejelenti, hogy boldogult férje nevére 100 frtos alapítványt tesz le a tár- 

 sulat részére. 



Kendes tagoknak ajánltatnak a következők : 



Dr. Lenyel Béla egyetemi tanár Budapesten, ajánlja dr. Ilosvay Lajos 

 örök. tag. 



Maekó Gusztáv oki. vaskohász Ózdon, ajánlja Petrovits Andrást, tag ; 



ScHERFFEL Lajo3 gyártelepi tanitó Ózdon, ajánlja Petrovits András r, tag; 



K. Kaelovszky Géza egyet, tanársegéd Budapesten, ajánlja dr. Muraközy 

 Károlt r. tag. 



Az előadások sorát megkezdi : 



1. Dr. Szádeczkt Gyula : a Adatok Erdei y kőzettanához f' czím alatt. Előadó 

 néhány kőzetet mutatott be és ezeket főképen petrographiai tekintetben ismer- 

 tette. A Toroczkótól keletre fekvő Székelykö középső csúcsát képező Jn/perstlten- 

 andesit mesozoos mészkövön tört át. E kőzet plagioklasai a basisos sorozathoz 

 tartoznak:, inig a hyperstheut nem ritkán szerpentinesedett augitburok környezi. 

 A seeundíir képződési! ásványok : calcit és heidandit. A Lesnyek melletti Leány- 

 heg>TŐl előadó egy mehtphyrt ír le, amelyen oszlopos elválást is tapaszlalt. A kőzet 

 olivinjai elszerpentinesedettek, de azért néha a kristályalak mégis meglehetős tökéle- 

 tesen meg van ; hasonlóképen az augitok sem épek. Utólagos képződésü ásv.ínyok 

 Hzerpentin, chrysotil, hastit. Nagyágon a felső-csertési ferencz-józsef altárnában 

 ujabban egy gránitos szövetű kőzetre bukkantak, a mely azonban a felületre nem 



■' V. ö. a megelőző ismertetést. 



(86) 



