TÁRSULATI ÜGYEK. l>9 



jnt. A közetet előadó qnarz-dioritnak tekinti, elegyrészei : ojmtit, magnetit, ilme- 

 nit, amphihol, hiotif, Jahrador, nlipokins éaqudrz; míisoillagos képzödésüek pedig : 

 ailcit, leiihoxen és chwuntrit. Végűi a nagyági amphibol-andesitböl egy cordierites, 

 a kissebesi dacitból egy gránátos zárványt mutat be. 



Az e tárgyhoz fűződött eszmecserében részt vett L. Lóczy Lajos, a ki meg- 

 jegyzi, hogy Hauer geológiai térképén Marcs-Illye és Lesnyek környékén hazai- 

 tok vannak kijelölve, a melyek a Maros bal partjiín a krétakorú homokkövet vastag 

 telérekben törték keresztül. hajlandóbb az előadó által melajiliyrnak nevezett 

 közetet szintén ama közetekhez sorolni, a melyek e vidékről régebben bazaltnak, 

 iijabban pedig aiigit-andesit-tradii/triak liatároztattak meg. 



Inkey Béla a geológiai kor biztos konstatálását tartja fontosnak, a Csertés 

 vidékéről való quarz-dioritnál pedig annak további előfordulását követni, valamint 

 a trachytokkal való contactjára figyelemmel lenni. 



Elnök ezekre megjegyzi, hogy a már megtörtént petrographiai vizsgálat 

 után a geológiai viszonyok kiderítésének kell következni. 



Halaváts Gyula a figyelmet felhívja a hasonlatosságra, a mely az előadó 

 qiiarz-diorit-JB, és a Dognácska, Vaskő táján található dacitok (bánatit) közt van. 

 Ez utóbbiak, mint ismeretes tertiár eruptiv közetek és ezért nem dioritok, mint 

 azt előbb hitték. Mivel a kőzet a felszíntre nem juthatott és a kristályos palákat 

 nem törte át, valószínűleg a lassvi kihűlés következtében nyerte gránitos szövetét ; 

 ezért hajlandó hinni, hogy a szóban forgó kőzet szintén telérkőzet és így dacit. 



Előadó ezek után hangsúlyozza, hogy vájjon a lesnyeki kőzet melapiiyr- 

 vagy bazalt e, petrographiailag nem dönthette el, a vidéket geologiailag kirándu- 

 lásai rövidsége miatt nem vizsgálhatta meg. A csertési kőzet nevén most nem 

 hajlandó változtatni, de lehetségesnek véli, hogy az egy harmadkori diorit lesz. 



2. Dr. Szontagh Tamás bemutatja nNagi/- Károly, Tasnád, Ákos és Széplak 

 környékeinek 1:75.000 méretű geológiai térkép lapjait^ és kivonatosan előadja a 

 hozzájok írt magyarázó szöveg tartalmát. A m. kir. földtani intézet részletes fel- 

 vételei alapján legújabban a szóban forgó két térkép lap bocsáttatik ki, a melyek 

 a könnyebb és czélaványosabb has^navehetőség végett magyarázó szöveggel is 

 vannak kisérve. 



Eddig a m. kir. földtani intézet igazgatósága a következő magyarázatokat 

 bocsátotta közre : 



Az 1 : 141.000 méretű geológiai térképeknél, Ivis-Márton vidékéhez, Fehér- 

 templom, Kubin s végre Versecz vidékéhez. Az 1 : 75.000 méretű geológiai térké- 

 peknél, Kolozsvár vidékéhez, Alparét környékéhez, Báuífy-Hunyad, továbbá Torda 

 vidékéhez ; végül a fennemlített és tárgyalandó vidékhez. 



A szóban forgó két térképlapnak valamivel több mint fele részét 1S79-, 

 1880-, 1881- és 1882-ik években Matyasovszky ny. osztálygeologus vette fel, ellen- 

 ben a nyugati részek geológiai térképezését az 188S-iki évben előadó végezte. 



A két tél-képlap területe Szatmái*-, Bihar- és Szilágymegyékbe esik, s össze- 

 sen mintegy 2093 km^-t tesz ki. A vidék térszintjének részletesebb ismertetésé- 

 nél különösen a vizekkel foglalkozik. Ezek után a terület általános földtani szer- 

 kezetét írja le, hangsúlyozván annak egyszerűségét, a mely itten részben már 

 összefüggésben van a nagy magyar Alföld medenczéjének közelségével. 



(87) 7* 



