100 TÁRSULATI ÜGYEK. 



A mi a terület részletesebb földtani szerkezetét illeti, a következő képződ- 

 mények voltak kijelölhetők: \. gnójsz ; 2. csillámpala; 3. a mediterrán emelet- 

 hez tartozó agyag, márga, homok és homokkő ; 4-, a szarmata emeletből homokos 

 márgás mészkő ; 5. a pontusi emeletnek agyag, homok és homokkő képződményei ; 

 (j. a diluvialis sárga agyag, homok és kavics ; 7. alluvialis agyag, kavics, ártér és víz. 



Az alaphegység //«í/ys^fl és csiUámpalája csak a térkép DK-i sarkában igen 

 alárendelt kiterjedésben látható, helyenkint kis foltokban környezve a felső medi- 

 terrán és szarmata emelet képződményei által. A felső mediterránban nincsenek 

 kövületek ; a szarmata mészkőben Modiola Volhymca és Cardium jÁicatum kő- 

 magvai lelhetők, vékony csiszolatában pedig lithothamnion és foraminiferák, 

 nevezetesen Robulina, liotalia, Miliolidea átmetszetek, a melyek parti faciesre 

 bizonyítanak. 



Legnagyobb elterjedésű a neogenkorú üledékekből a pontusi emelet, melyet 

 a két térképlapon homok, homokkő én agyag képvisel. Érdekesebb kövület-lelet- 

 helyek : Zálnok, Maládia, Somály és Kerestelek ; előadó a többek közt a Méla- 

 nopsis Martiniana igen érdekes torzalakját mutatta be. 



A diluviíim foglalja el a szóban forgó terület legnagyobb részét, s főképen 

 axfyaghól, ritkábban laza homokból és kavicsból áll. 



Az alluvium csak a mostani vízjárások mentén van képviselve. 



Végűi előadó a használható kőzetanyagokat sorolja fel (barnaszén, agyag, 

 homokkő), úgyszintén az ásványvízű forrásokat is. 



3. Halaváts Gyula a Pestmegye Ny-i szélén levő IlerczegJialom-majovhan 

 1877 — 79-ben fm-t és 251,7 m mély artézi kut profilját mutatja be. A fúrólyuk a 

 diluvialis löszben kezdődik, a mely alatt felső pliocen kavicsos-homok, pontusi 

 agyag, szarmata agyag és mediterrán kavicsos homok, tehát az összes neogen 

 van ; minden egyes emeletet a szerves maradványok jól jellemeznek. Legalul ismét 

 agyag van, a melyben azonban nincsenek szerves maradványok. Előadó összeha- 

 sonlítja a fúrólyuk feltárta rétegeket a felszinten jelenlevőkkel, a melyek a fiata- 

 labb képződményeknél egymással jól megegyeznek, csak szarmata és mediterrán 

 emeletnél van különbség, miután a fúrólyuk profiljában ezt a kort agyag, illetőleg 

 kavicsos homok képviseli, míg a felszinten javarészben mészkövek vannak. 



II. VÁLASZTMÁNYI ÜLÉS 1892 MÁRCZIUS HÓ 2-ÁN. 

 Elnök : Dr. Szabó József. 



Az első titkár jelentést tesz a f. évi közgyűlés határozata folytán a pénztári 

 fölöslegből az alaptőkéhez csatolandó 4-00 frt és néhai dr. Hofmann Károly 

 özvegye által elhunyt férje nevére beküldött alapítványi összeg elhelyezéséről. 



Az első titkár felolvassa Hauer Ferencz lovag, a társulat elnökéhez intézett 

 levelét, a melyben a társalat üdvözlő iratára köszönettel válaszol. 



A könyvtárba beérkezett ajándékkönyvek : Karrer F. Führer dui-ch die 

 Baumaterialien Sammíung des k. k. Naturhistorischen Hofmuseums. — Annual 

 Eeport of the Curator of the Museum of Comparative Zoology, 1891. Agassiz 

 Sándor ajándéka. — jMittheilungen der Section für Naturkuude des öster. Touris- 

 ten Clubs. 1891. III. Jahrgang. 



(88) 



