i4fO ir SCHAFARZIK FERfiNC^ : 



való ujoiinani előadásra kérték fel a fiatal 23 éves bányásznövendéket. Mint 

 kellemes ügyes előadó itt aratta volt Szabó József első diadalát. 



Ha ezzel összevetjük ama sorozatos geológiai előadásokat, melyeket 

 épen most a kir. magy. természettudományi társulattól rendezett felolvasó 

 estélyeken tart, örömmel konstatálhatjuk, hogy ezen idő alatt tapasztala- 

 tokban öregbedett ugyan, de különben testi és szellemi rugékonyságából 

 mitsem veszített. 



Eltekintve azon rövid időtől, melyet selmeczi akadémiai tanulmányai 

 bevégzése után Zsarnóczán és Felsőbányán töltött, Szabó állandóan Buda- 

 pesten tartózkodott, s mi sem természetesebb, minthogy a fővárost hamar 

 megkedvelte és környékének geológiai viszonyaival behatóan foglalkozott. 

 Számos értekezése tanúskodik Budapest környékén tett kirándulásairól s 

 több czikkben ismertette Buda speciális nevezetességeit : a hévforrásokat és 

 a keserűvizeket. 



Geológiai kirándulásainak eredményeit 1858-ban foglalta össze egy 

 önálló munkában, hozzácsatolva egyszersmind Budapest első geológiai tér- 

 képét is. E munkájával a m. tud. Akadémiánál pályázott s alaposságával 

 annyira kivívta a bíráló bizottság elismerését, hogy három pályázó közül 

 neki ítélték oda a jutalmat. 



Budapest geológiájára nézve ez alapvető munka volt ; Peters Károly 

 az akkor német tannyelvű egyetemünk tanára közölt ugyan Buda vidékéről 

 egyes igen becses adatokat, melyek a bécsi földtani intézet kiadványaiban meg 

 is jelentek, de magyar szerzőtől, magyar nyelven, ilyen terjedelemben s 

 geológiai térképpel is ellátva, ez volt Budapestre vonatkozólag az első. 



Ezen munkában a stratigrafiai sorrend egészben véve már helyesen 

 volt megállapítva, s a miben később változás történt is, az inkább az ujabb 

 nomenclaturának, valamint a részletes geológiai felvétel aprólékos rendsze- 

 rességének tudható be. 



E vidéket később, mikor a GO-as évek végén a m. kir. földtani inté- 

 zetet felállították, egyik korán elhunyt jelesünk, dr. Hofmann Károly, részle- 

 tesen vette ugyan fel és irta volt le; de azért Szabó Jíízsef egyre figye- 

 lemmel kiserte az ő kedvencz területét oly módon, hogy újból bejárta s ujabb 

 adatokat gyűjtött, ugy hogy 1870-ben Budapest környékének geológiáját, 

 dr. Hofmann térképét fogadva el alapul, az idevágó irodalom és saját ujabb 

 megfigyelései igénybe vételével önálló feldolgozásban most már egészen új 

 és modern köntösben mutatta be. 



Budapest talajának ezen tudoraányos kikutatása mellett azonban a 

 szívéhez nőtt főváros közérdekeiről sem feledkezett meg, s mint városi 

 képviselő mindig kész volt a közügyek intézőit gazdag szakismereteivel 

 támogatni. 



így pl. a főváros kövezetügye körül szerzett ö érdemeket, kivált a mi 

 a honi kőanyagoknak nagyobb mértékljen való felkarulásat illeti. 



(9á) 



