142 üt SCHAFARZIK FKRKNCZ : 



zettöl, de azért nem hagyott fel a geológiai térképezéssel, hanem mindjárt 

 a következő évben rá agronómiai szempontból rajzolta meg Békés és Csanád 

 megyéknek geológiai térkepét, melyet a kimerítő magyarázó szöveggel 

 együtt a magy. gitzdasági egyesület adott ki. Ezen, valamint az 1879-ben 

 Molnár János- sal kidolgozott, s a jjestmegyei Bugyi község határában elő- 

 forduló talajnemek geológiai, chemiai és physikai viszonyaira vonatkozó 

 munkaijával inaugurálta egyszermind a m. kir, földtani intézet keretében 

 megindulandó geológia agronómiai felvételeket. 



lS()7-ben elkészítette nagybecsű geologüii térképét a Tokaj-Hegyaljá- 

 ról a már említett album számára, 1808 ban pedig kiadta a magy. orv, és 

 term. tud. évkönyvében Heves-Szolnokmegye geológiai térképét. 



Eme számos kirándulását ós felvételét a geológiai, de főleg a petro- 

 grafiai czikkeknek egész sora követte. Legelőször jelentést tett a magyar- 

 országi saletromtermelésről, majd pedig a timsógyártásról. Irt továbbá 

 az eperjesi amphiboltrachytokról, a dunai tracbytesoport balparti részéről, 

 a péterváradi traehytról, az Erdély és Magyarország közti határhegységlien 

 előforduló tracbytokról, Uj-Moldova és Vaskő eruptív kőzeteiről; leírta a 

 fehérvári gránitokat, a tokaj hegyaljai obszidiánokat, valamint a hevesmegyei 

 szarvaskői wehrlitet. Selmecz trachytjairól szóló értekezései, valamint a leg- 

 utóbb megjelent nagy monográfiája pedig egymagokban is több mint egy 

 évtized fáradságos munkáját tártai mázzák. 



Már e rövid sorozatból is kitűnik, hogy Szabó főkép a vulkáni kőzetek 

 leírásával szeret foglalkozni. 



Régibb értekezéseiben még csak makroszkópos észlelésekre támasz- 

 kodott, a mikor azonban a hatvanas évek vége felé neszét vette, hogy 

 Angliában Sorby, Németországban Vogelsang és Zirkel kőzetvizsgálataík- 

 hoz a mikroszkojjot kezdik használni, azonnal ő is teljes hévvel rávetette 

 magát ezen új irányra, s hálával kell megemlítenem, hogy ezen új vizsgálati 

 módszert a l)udapesti egyetemen azonnal külön előadások tárgyává is tette, 

 ugy hogy a hetvenes évek elején már tanítványai is jártasak voltak benne. 

 Igen eleven élet lüktetett akkoriban abban a szűk, ósdi ásványtani intézet- 

 ben, ;i hol nem kevesebb mint i20 — 30 tanárjelölt is foglalkozott a mester 

 vezetése ahitt petrograíiai vizsgálatokkal. 



Geológiai kirándulásain es petrografiai tanulmányai közben különösen 

 egy kőzetcsaládot kedvelt meg. A trachytok nagy családja ez, mely Magyar- 

 országon rendkívid gazdagságban es változatosságban van kifejlődve, s mely 

 egész Eurói^íít tekintve is nálunk klasszikusnak mondható; ez t'gyszersmind 

 azon kőzetcsalád, mely már a század elején Beudant, a híres franczia geo- 

 lógus figyelmét is kiváló módon magára vonta. 



A hatvanas években a bécsi geológusok is érintettek ugyan olyan vidé- 

 keket, a hol trachytok hegyalkotó módon bőven fordulnak elő, a milyen 



(í)4.) 



