SZAB(') ÉS A MA(iVAr. (ilCULOdlA. 143 



Selmecz és Körmöez vidéke, a JNlátra, a Tokaj-Hcgyalju ; felvételi jelen- 

 téseik során hol rövidebben, hol pedig bővebben meg is emlékeztek ezen 

 képletekről, sőt br. Kichthofen speciális tanulmányok tárgyává is tette e 

 nevezetes közetcsaládot; de azért Szabó JózsEF-ben — kivált mikor a mikrosz- 

 kóp és egyéb vizsgálati módszerek a petrograíiában egészen új korszakot 

 nyitottak volt meg — mindinkább azon lelkes meggyőződés vert gyökeret, 

 hogy a magyar hazának ezen kiváló formatióját behatóan tanulmányozni 

 magyar tudósnak kötelessége. 



És igaz bámulattal látjuk, hogy Szabó József azóta ritka kitartással 

 és szívóssággal csakugyan e nagyszabású théma megoldásának szenteli 

 erejének nagy részét. 



Anyaggal bőven rendelkezett, azt már az ötvenes évek óta szorgal- 

 matosan gyűjtögette. Kültöldi utazásait szintén gyűjtésekre használta fel. 

 1865-bcn az Euganeákban tett kirándulásokat, 187!2-ben és 1874-ben 

 Szerbia trachytvidekeit járta be, 187">-ben Szantorin, 187G-ban pedig Milo 

 szigetet tanulmányozta részletesen^ 



Kezdetben azon volt, hogy lupe es mikroszkóp segítségével osztá- 

 lyozza a trachy tokát azoknak mineralogiai elemei szerint. Ezen a módon 

 sikerült is a trachytok színes elegyrészeit, nevezetesen a biotitot, az amphi- 

 bolt és az augitot elég biztosan meghatározni ; a földpátok egyes fajait 

 azonban ezen az úton felismerni nem lehetett. 



Ismeretes, hogy Tschermak 18G4-ben 10 földpátsorozatot állapított 

 meg, valamint ismeretes volt egyes chemiai analysisekből az is, hogy a 

 közetekben előforduló földpátok különböző fajokhoz tartozhatnak. Olyan 

 módszerek azonban, a melyek segítségével minden egyes kőzetben gyorsan 

 és pontosan a földpát specziálisabb természete iránt tisztába lehetett volna 

 jönni, akkoriban meg nem léteztek. Minthogy Szabó a kőzetekben előforduló 

 földpátok természetére nagy súlyt fektetett es arról is meg volt győződve, 

 hogy a földpátok a trachytok többi ásványos elegyrészeivel bizonyos tör- 

 vényszerű viszonyban kell hogy legyenek, éles észszel lerontotta az útjában 

 álló nehézségeket és megalkotta magának a földpátok láugkisérleti úton 

 való meghatározásának módszerét. 



Látjuk ezekből, mélyen tisztelt gyülekezet, hogy Szabó Józsiíf olyan 

 mester, a ki munkáihoz a szükséges szerszámokat maga találja fel. 



A lángkísérleti meghatározáshoz az első útmutatást Bunsen «Flam- 

 menreaktionen* czímü dolgozata szolgáltatta ugyan, a melyben Bunsen 

 megjegyezte volt, hogy a lángkíserl ettél összehasonlítás útján még az egyes 

 földpátokat is meg lehetne határozni. Ez azonban legkevésbé sem csorbítja 

 Szabó érdemeit, a mennyiben módszerét czéltudatosan dolgozta ki, s nem 

 csak az olvadás fokának, valamint a kálium és nátrium tartalmának meg- 

 ítélésére, hanem végeredményben magának a fóldpátfajnak biztos megha- 

 tározására is alkalmatossá tette. 



