148 INKEY BÉLA : 



reám tett és a tanúlsáí^ot, melyet belőle merítettem, nyilvánosan szóba 

 hozni ; különösen örülök pedig annak, hogy ezt olyan körben tehetem, mely 

 előadásom esetleges fogyatékosságát és tévedését legjobban helyreigazíthatja, 

 azt pedig, a mit benne helyesnek és igaznak talál, mint közös tiszteletünk 

 és bámulatunk kifejezését ajánlja fel a körünkben jelenlevő mesternek. 



Selmecz geológiai leírása egy tudós sokévi tevékenységének legéret- 

 tebb gyümölcse, élete munkájának koronája. 0, kinek egész pályáján a 

 kienozói vulkánosság képezte kedvencz tanulmányát, Selmeczet, tudományos 

 életének eme bölcsőjét, sokáig kerülte. Előbb Magyarország egyéb vulkános 

 vidékeit járta be, a Mátrát, a Tokaj -Hegyalját, a dunai traehyt-csoportot 

 tanulmányozta, beutazta Szerbiát, Törökországot, a görög sziget-vulkánokat, 

 Olaszország klasszikus tüzheg^^eit, Francziaország fiatal és alig romladozó 

 vulkánkepzödményeit stb. ; előbb a kaenozói vulkánosság mindenfele termé- 

 nyeit a laboratóriumban is tanulmányozta, felhasználván a világirodalom 

 minden adatát és az ö korában kifejlődő petrografia minden segédeszközét, 

 maga teremtvén új módszereket a kőzetek behatóbb vizsgálására és fokról 

 fokra tisztább felfogás felé haladván, előbb ő maga összegezte gazdag tapasz- 

 talatainak eredményeit és teljes systemává fejlesztette a vulkáni kőzetekről 

 szerzett ismereteit. Csak mindezen előkészületek után, hogy úgy mondjam, 

 teljes fegyverzetben, fogott ő Selmecz területének kibetüzéséhez. 



Miért e késedelem ? Miért ezen hosszas tartózkodás, oly vidékkel 

 szemben, melyet a külföldről jövő geológusok mindig első sorban szoktak 

 felkeresni és mely, mint egy nagy bányászat székhelye, a belföldi szakembe- 

 reket is mindig foglalkoztatja ? 



A selmeczi vidék geológiai természete magyarázza meg Szabó eljárá- 

 sának okát, és munkájának eredménye igazolja az általa választott sorrendet. 

 Selmecz környéke, igaz, a kíenozói vulkánosságnak kiváló színhelye, de 

 egyszersmind az idő romboló hatásának nagyszerű tan uja. A harmadkorban 

 ott egymásra következett kitörések roppant épületeiből úgyszólván csak az 

 alapfalak maradtak meg. A mit lábunk ott tapos és kalapácsunk ott érint, 

 az eredetileg a rárakodott tömegek alatt rejlett es csak az erosio folytán 

 került napszínre. Igaz, hogy ez által a vidék szerkezete jobban van feltárva 

 mint a jelenkori vwlkánok legtöbl)jeinél; a vulkáni működésnek belső szín- 

 helyéhez itt közelebb állunk, mint a Vezúv lávaárján. De épen azért Selmecz 

 kőzetei oly régiségnek jellegét mutatják, mely valódi koruknak nem, csak 

 mélységbeli képződésüknek felel meg, úgy hogy némely selmeczi trachytok 

 harmadkori volta csak későn jutott elismeréshez. 



Magyarország többi trachytvidckei többnyire fiatalabb jellegűek, azaz 

 felsőbb, kevésbé rombolt alkotmányok, kivéve a bánsági hegységeket, hol 

 talán még mélyebbre hatolt le az időhozta feltárás. A földkéreg ezen mély seb- 

 helyeitől a legiijabb kifakadásokig az átmenetek egész sorozata vezet ; de a ki 

 az alapfalakat meg akarja fejteni, jól teszi, ha előbb az ép vagy kevésbbó 



(1(K>) 



