8ZABÓ MUNKÁJA SELMECZRÖL. 1 49 



rombolt épületet tanulmányozza. Az aquincumi romok érthetőbbek az előtt, 

 ki előbb a veronai amphitbeatrumot ós a római Colosseumot látta. 



Széleskörű tapasztalatokkal és sok elötanulmánynyal ellátva fogott a 

 szerző végre Selmecz vidékének átkutatásához. Közel tizennégy évig 

 (1877 — 1890) tartott a munka. A vidék földtani felvétele részletesség, pon- 

 tosság és belterjesség tekintetében eddig IMagyarországon páratlan, hatodfél 

 négyszögmértföldre terjed. Külön topográfiai alapon készült (1 : 14.400) és a 

 szerző vezetése alatt két bányageologus is segített a felvételben. A sokszá- 

 zados bányászat földalatti feltárásai nagyszabású profilokat engedtek szer- 

 keszteni és ha a kutatás munkája hosszú és fáradságos volt, el kell ismerni, 

 hogy eredménye is rendkívüli. 



Nem lehet szándékom a munka első részéből a geológiai leírást kivo- 

 natolni és Selmecz vidékének alkotását vázolni. Nem a speciális, Selmeczre 

 vonatkozó eredmény az, a mit ma ki akarok emelni, habár ez képezi az 

 elméleti résznek hátterét és biztos alapját. Az általános érvényű és mara- 

 dandó eredmény, a (/cologia számára bizlos/loll fuáotnáiuios vívmáiiij az, 

 a mi minket most főképen érdekel, és legyen szabad ezt rövid szavakkal 

 kifejezni. 



Ha Szabó munkájának más czímet szabadna adni, olyant, melyben 

 szellemi része teljes kifejezésre jut, a következőt javasolnám: »A tracJn/í- 

 csaJádnak — vagy általánosabban, a kwnozói ara vulkánosságának termé- 

 szetes rendszere, Selmecz vidékének példáján kifmdat/va». 



Csakugyan ebben rejlik a munkának hervadhatatlan érdeme. A néze- 

 teket, melyeket megelőző trachyttanulmányai a szerzőben érleltek, a biz- 

 tosság polczára emelte Selmecz tanulmányozása ; a kőzetek jellemzése, osz- 

 tályozása, módosulása, egymáshoz való viszonya itt találta meg teljes fejleszté- 

 sét és bebizonyítását. A régi előítéletek és balfogalmak eloszlottak, az épület 

 befejeződött, és minthogy alapvonásai Magyarország és a Külföld egyéb vulkáni 

 vidékeire is ráillenek, jogosan nevezhetjük e rendszert természetesnek. 



Ezen rendszer alapvonásai a mag^^ar geológusok előtt már eléggé 

 ismeretesek, hogy bővebb tárgj^alás helyett itt a főmomeutumok felemlítésére 

 szorítkozhassak. 



A ksenozói aera vulkánossága Magyarország területén egy magában 

 zárt riildnst képez. Orthoklastartalmú trachytok jelennek meg legelőször, 

 még pedig már az alsó oligoczén korban, de helyenként az alsó mediterrán 

 emeletig terjed azon kőzetek eruptiója. Később, a mediterrán kor különböző 

 szakaszaiban az eruptió terményei natrium-calcium-tartalmn plagioklasok 

 által vannak jellemezve ; ezen typus neve biotit-andesin-labradorit-trachyt. 

 A mediterrán kor végével, a szarmata és pontusi emeletek idejében hatalmas 

 kitörésekben nyomul fel a pyroxenandesit, melynek jellemző földpátja a 

 plagioklas-sor bázisos tagjaihaz (anortit-bytownit) tartozik. Befejező utójátékot 

 képeztek a bazaltok kitörései a pontusi kor végén. 



(101) 



