S/ABO JUINKA.IA SKI,MK('Z1Í()L. 



1^1 



Ugyanez áll a rliyolith fogalomra nézve, melyben szintén egy későbbi 

 elváltozás eredményét találta. 



A tracbytok bárom totypiiaa és a bazalt mint ncigyedik typus, képezi 

 tebát a természetes rendszer alapvázát. Ha ezen alapfogalmakat a két fömó- 

 dosulattal kombináljuk, lm a ty[)iis()k ásvány associatióján Ixliil a, földpát- 

 t'S pyroxenfajokat szorosabl)an megkülömböztetjük, ba az alárendelt és 

 járulékos ásványokat, az alajjanyag és üvegbázis minciségét, a szövetbeli 

 eltéréseket egyenként konstatáljuk, s végre ha még figyelembe veazszük a 

 typuskeveredés eseteit és a pra'existált ásványok előfordulását : oly változatos 

 rendszert kapunk, melybe Magyarország összes kn^iozói eruptióközeteit 

 erőltetés nélkül beillesztbetjük. 



Ezen rendszer felállításával a szerző nagy szolgálatot tett, nemcsak a 

 magyar geológiai kutatásnak, melynek körében hatása mindinkább érvé- 

 nyesül, de a geológiának általában, minthogy alap(!szmege a természet 

 működésének helyes felfogására támaszkodik. Szabó ugyanis a kőzetet nem 

 csak egyszerííen mint kész anyagot tekinti, melyet laboratóriumban meg 

 lehet vizsgálni és a szerint elkeresztelni, hanem mindig az cfjrsz Iicf/iilöinef/ 

 (leolofiidi íizcrcpléí^ct ve^zi firjjirleriihe és a tömegek kölcsönös viszonyából 

 következtet azoknak genesisére. A kőzet összetételét, melyet neki kézi pél- 

 dányokon a mikroszkópi és chemiai vizsgálat felderített, próbára teszi a 

 természetben, követi annak a meghatározott associationak kor- és térbeli 

 viszonyait, megfigyeli átalakulásait és módosításait és csak ezek után meri 

 eg.ybefoglalni azt, a mi kelel kezesre nézve együvé tartozik. Erezzük, hogy 

 ez az eljárás felel meg a terraészetbuvárlat igazi feladatának és ezért nevez- 

 tem ternirszetexnek az ő rendszerét. Ezen az úton sikerült neki a kőzettan- 

 ban sokáig fennállott balfogalmakat kiküszöbölni és a nomenclaturát e 

 tekintetben reformálni. Magyarországra nézve a bécsi iskola nézetei domi- 

 náltak sokáig, melyek pedig főleg v. líicnTnoFEN felfogására támaszkodtak. 

 Szabó ezek ellenében kimutatta p. o. hogy a trachyt és andesit fogalomköre 

 más, mint azt egy régibb iskola hiányos petrografiai meghatározás alapján 

 felállította, hogy tehát nem a kaliumföldpát jelenléte szükséges a trachytis- 

 mus lényegéhez ; kimutatta, hogy a zöldkőnemüség tisztán utólagos elválto- 

 zási folyamat, hogy ennélfogva v. Eichthofen propylitje nem önálló kőzetfaj, 

 kimutatta a rhyolithok (isszefüggését a rendes minőségű savasabb trachyt- 

 fajokkal és ezzel megczáfolta v. RicHTnoKKN állitiísát, hogy a rhyolith min- 

 denütt a legfiatalabb eruptió terménye. Végre azzal, hogy a legkönnyebben 

 felismerhető vezérásványok által jellemzi az ö trachyttypusait, lényegesen 

 megkönnyebbítette a geológus felvételi munkáját. 



De ezen geológiai tények konstatálásával nem éri be a szerző, tovább 

 megy az okok nyomozásának útján és genetikai magyarázatokkal támogatja 

 és világítja meg rendszerének alapeszméjét. 



Mindenek előtt beilleszti az általa megkülönböztetett közetfajokat azon 



(io;j) 



