]54 ^' PETHÖ GYULA : 



széntelepeket (sotzkai rétegek) s a Ledincze mellett föltárt úlomércztelért, — 

 a hegység geológiai elemeinek legfőbbjeit megemlítettem. 



Ép az idén 25 éve, midőn m. tisztelt Elnökünknek eg>' igen buzgó, 

 tehetséges tanítványa, Koch Antal (jelenleg egyetemi tanár Kolozsvárott), 

 Mesterének buzdítására kutatni kezdette a bájos Szerémi hegység geológiai 

 viszonyait, eleinte csak a czemeutjéröl régóta híres Beocsin vidékén. Koch 

 kutatásai oly kecsegtető eredménnyel jártak, hogy négy év múlva a földtani 

 társulat akkori másodelnöke dr. Szabó -József ajánlatára Kocn ANTAL-t újabb 

 kutatásokkal s különösen a tőle felfedezett krétaperiodusbeli képződmények 

 ützetes tanulmányozásával és kövületeinek gyűjtésével bízta volt meg-^ 



Koch Antal több év nyarán tett kirándulásain a cserevitzi krétaréte- 

 gekből rendkívüli szép és gazdag faunát gyűjtött össze, melyl)ől Fuchs Tiva- 

 dar és saját előleges meghatározásai alapján a képződmények korát is sike- 

 rült hozzávetőleg megállapítani, amennyiben az alakok leginkább a felső 

 kréta — a meghatározók véleménye szerint legfökép az úgynevezett Gosau- 

 rétegek — faunáját közelítették meg. 



E gazdag és szép gyűjtemény részletes tanulmányozását és feldolgozá- 

 sát azonban a szerencse nekem osztotta ki. 



S ha ma, midőn már csak néhány pótlék s néhány következtetés sza- 

 batosabb megállapítása biányzik dolgozatomból, — ha ma hálával gondolok 

 dr. Koch Antal tagtársunkra, a remek anyag felfedezőjére és összegyűjtőjére, 

 nem kevésbbé megilleti hálám és köszönetem dr. Szabó József mélyen tisz- 

 telt Elnökünket, a ki e kutatásokra és gyűjtésekre az impulsust megadta s 

 létrejöttöket elősegítette. 



Hónapok teltek el, mi alatt egyebet sem tettem, mint a mutatósabb 

 csigák- és kagylókról a reájuk tapadt csillámos fekete agyagmárga takarót 

 hántogattam ; s ismét hónapok, amíg néhány alakot végre sikerült meghatá- 

 roznom. Es amint így hónapról-hónapra^ de csaknem azt mondhatnám, 

 hogy évről-évre, a takaró burok mind több és több alakról hullott le; amint 

 a prseparálás és a meghatározás s velók a mind tágabb és tágabb körökre 

 terjeszkedő összehasonlítás is haladt: lassanként egészen új szempontok 

 merültek fel a cserevitzi fauna jellemére nézve, hovatovább egy egészen új 

 világ bontakozott ki előttem. 



Kitűnt, hogy a cserevitzi rétegek faunája mind egész jelleménél, mind 

 pedig más termőhelyek alakjaival megegyező és azonosítható fajainál 

 fogva, igazi, tipKHOs, felső-kréta fauna, de a gosauvölgyi képződmények 

 faunájával nem egyezik meg, hanem a kréta-periodus legifjabb, a gosau- 

 völgyi rétegekénél is újabb korszakának oly képződménye, a melynek 

 némely fajain az ó-harmadkori faunák jellemcsírája már igen kivehető alak- 

 ban mutatkozik. 



Pl néhány, az ó-harraadkoriakra emlékeztető alakon kívül azonban a 

 típusos kréta-kövületek száma — nemcsak a fajok, hanem az egyenek 



(lüÜ) 



