]t;i, 



HALAVATS ÜYUL.\ 



sp., CeriUiuna iiodoso-jdicatum M. Horn.; míg a pró- 

 bák iszapolása az alanti eredménynyel járt, jelesen : 



a 509— 21i2 m-böl: 

 Rotalia Beccarii Linn., Polystomella aculeata d'Orb., 

 [13J P. crispa Lmk., P. imperatrioc Brady. 



a 213,00 m-böl pedig: 

 Alveoliiia rolella d'Orb., A. meló Fichtl et Moll., 

 Truncatulina lobatula Walk., Rotalia Beccarii Linné, 

 Polystomella aculeata d'Orb,, P. crispa Lmk., a mely 

 [^4J szerves maradványok arról tesznek tanúságot, hogy a 



171,00 — 227,13 m közt feltárt kavicsos homok a medi- 

 terrán korban rakodott le. 

 227,13 m (24,27 m) Kék, helyenként sárga rétegekkel váltakozó agyag, mely 

 megiszapolva quarzszemekuél egyebet nem eredménye- 

 zett, A szerves maradványok teljesen hiányoznak benne, 

 8 igy korát illetőleg csakis a valószínűség terén mozog- 

 hatok akkor, a midőn felsö-oligocaennek tartom. 

 A fúrólyuk 251,70 m mély. 



Végkövetkeztetések. Herczeghalom környékét a m. kir. földtani 

 intézet részéről 1868-ban Hantken Miksa vette föl. A térkép az 1 : 144.000 

 mértékű topográfiai alapon lőn sokszorosítva, de magyarázó szöveg nélkül 

 jelent meg. Hantken azonban már régebben leírta* e vidék földtani 

 viszonyait. 



Ezek alapján tudjuk, hogy a Budai-hegység és a Vértes között a neogén 

 vizek egyik öble van, mely Bicske, Mány, Zsámbék, Perbál, Tinnye, Uny, 

 Jenő, Páty, Torbágy, Bia környékén terül el. Az öböl szélén az idősebb 

 neogén képződmények: a mediterrán és szarmata emelet van a felszínen, 

 míg magában az öbölben löszszel találkozunk, mely alól helyenként a mélyeb- 

 ben bevágódó árkok alján a pontusi agyag bújik ki. 



Herczeghalom ennek az öbölnek a közepe táján fekszik s közvetlen 

 környékén a térkép a löszt jelzi s tényleg ottjártamkor a magtár szomszéd- 

 ságában ásott verem ebbe volt leásva. Artézi kutunk profiljában is — felül- 

 ről lefelé haladva — az első réteget 17,80 m vastagságban ez képezi. 



A lősz alatt 21,54 m vastagságban, kavicsos homok következik. 

 A kavicsot quarz és márga legömbölyített darabjai alkotják. Sok fossziliát is 

 tartalmaz, de a példányok kopottságánál s a társaság vegyes voltánál fogva azt 

 tartom, hogj' ezek nem eredeti, hanem másodlagos helyen vannak, tehát belé- 

 mosattak; ennélfogva a kor meghatározásáraalkalmatlanok. Ha azután tudjuk, 



"'• Geológiai tannlnuuiyok Buda és Tata között. (Matliem. s terni. tud. közle- 

 mények vonatkozólag a hazai viszonyokra. í. köt. (l.SHl), !213. lap.) 



(118) J 



