A HKlU'ZKíiHAÍ.MI AHTÉ/I kÚt. 1G9 



Tehát ennek a kornak a képzödmém'ei is némileg különböznek a felszínen 

 attól, melyet a fúró a mélységben feltárt. Herczeghalmán ehböl a rétegekből 

 fakad a víz, mely hogy nem szökik a felszín felé, annak oka az, bog}' az 

 artézi kút szája magasabban fekszik a beszivárgási területnél, minek követ- 

 keztében a szükséges hidrosztatikai nyomás nincs meg. 



A mediterrán kavicsos homok fcküjét kék, helyenként sárga agyag 

 alkotja, melybe a fúró :24,57 m-nyire hatolt be. Hogy melyik kornak 

 az üledéke ez ? — azt az adott viszonyok között nem lehet meghatározni. 

 Az összes, a különböző mélységekből származó fiirópróbákat megiszapoltam, 

 de — sajnos ■ — eredménytelenül, miután valamennyi próba iszapolási 

 maradéka csakis quarzhomok volt, szerves maradvány azonban Sf^mmi. 

 A felszínen tett tapasztalatokból tudjuk, hogy a Budai-hegységben a medi- 

 terrán alatt az oligoca^n kor képződményei : a felső osztályban a Pcctunculus 

 obovatus- és a Cyrena semistriata-rétegek, az alsó osztályl)an pedig a 

 kis-czelli agyag s a budai márga vannak. Az 1 ső 3- és 4-dik szint tengeri 

 képződmény, mel}^ sok foraminiferát tartalmaz, míg a í^dik elegyes vízi 

 üledék foraminiferák nélkül. Amidőn tehát a herczeghalmi artézi kút legalsó 

 agyagrétegeinek korát keressük, a fúrópróbáknak szerves maradványokban 

 való meddőségét véve tekintetbe, a Cyrena semistriata-szint jöhet csak 

 tekintetbe, s hiszem, hogy nem hibázok nagyot, ha ezen korban képződött- 

 nek hiszem az artézi kut legalsó agyagrétegeit. 



Mi ha áll, akkor a herczeghalmi artézi kút profilja arról is tanúskodik, 

 hogy itt a rétegsorozatban hézag van, mert hiányzik a felső-oligocaen 

 Peetunculus obovatus szintje. 



Végül kedves kötelességet teljesítek akkor, araidőn e helyütt is meg- 

 köszönöm azt a készséges szívességet, melylyel Zsiomondy Béla mérnök úr 

 a történeti adatokat bocsátotta rendelkezésemre ; Franzenau Ágoston úr 

 pedig a fúrópróbákból kiszedett foraminiferákat határozta meg. 



terrán korú lajtain<'^8znek. Már Port-Saiil előtt is így van. Logazebl) példáját tapasz- 

 taltam e jf'leuségnek Jáva és Hziugapor között 1S7S ápr. hó végén, líanka szigete és 

 Szuiiiatia között egy 7-^10 km-nél nem szélesebb csatürnál)an járt a hajó. p] csator- 

 nában MimUtk város előtt mintegy %h-~'i km távolsilgban vetett horgonyt hajónk. 

 Banka valamint Linga sziget közel fekvő hegyes partjain több helyt széles sávban láttam 

 a fehér meszes, vastaghéjú kagylós, csigás parti törmeléket (koráll-riffek itt nincse- 

 nek). A vasmacska azonban nem nagy távolságban a meszes lerakodástól a l2() — 40 m 

 mély vizböl kék agyagot hozott fel, melyben apró, vékonyhéjú. puhatestű vázak voltak. 

 A lajtamész, bádeui agyag, homok és kavics közeli előfordulására nézve a Szunda 

 tenger körülményei jó magyarázatot nyújtanak." 



Földtani Közlöny. XXII. köt. 1892. (1-21) \\a 



